GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביגדור יצחקי:
מיכאל אטלן: מיכאל אטלן, מ"מ היועץ המשפטי של משרד התמ"ת.
אביגדור יצחקי:
בהצעת החוק יש שני פרקים.
אביגדור יצחקי:
יש את הפרק שהופיע בכחול – מניעת פיטורים – והוא חל על כל מי שנעדר מן העבודה עקב הוראות כוחות הביטחון, עקב המצב המיוחד בעורף.
אביגדור יצחקי:
המצב המיוחד בעורף הוכרז על-ידי שר הביטחון, ובעקבותיו צו של שר התמ"ת, והוא כולל את כל האזורים שבהם יש מצב מיוחד בעורף, כולל הקריות וחיפה.
קריאות:
- - - קריאה: הוא לא נותן תשובה.
קריאות:
עמיחי אילון: אנשים לא יודעים את הגיאוגרפיה.
נאדיה חילו:
אני לא יודעת, אני רוצה לשמוע איזה ישובים – שמית.
נאדיה חילו:
עמיחי אילון: ועדת החוץ והביטחון אישרה את זה, לכן אני יכול לומר.
נאדיה חילו:
יעקב מרגי: הוא לא יגיד שמית.
נאדיה חילו:
כן, יש רשימה שמית.
נאדיה חילו:
היו"ר רוחמה אברהם: חברת הכנסת חילו, תני לו לסיים את דבריו.
נאדיה חילו:
אם לא הבנת עדיין, את מהוועדה הזאת לא תצאי בלי שתביני.
נאדיה חילו:
מיכאל אטלן: יש מפה שפורסמה ברשומות.
נאדיה חילו:
עמיחי אילון: החותרים, צומת יגור, עפולה, טבריה – קו רוחב - כל מה שמצפון, נקודה.
נאדיה חילו:
מה מסובך פה?
נאדיה חילו:
זה אושר בוועדת החוץ והביטחון.
אביגדור יצחקי:
אז למה לא ראשון לציון?
אביגדור יצחקי:
עמיחי אילון: אתה, יש לך בעיה אישית עם ראשון לציון, ובראשון לציון ממשיכים לבלות.
אביגדור יצחקי:
היו"ר רוחמה אברהם: חבר הכנסת אילון, מה יקרה אם חלילה נותקף דרומית לזה?
אביגדור יצחקי:
עמיחי אילון: שר הביטחון יצטרך להכריז על אזור מיוחד.
רוחמה אברהם-בלילא:
ואז כל הצעת החוק נכללת בזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
עמיחי אילון: הגדוּלה של הצעת החוק היא בכך שברגע ששר הביטחון מכריז – זה לא רק נותן לעורף את הסמכות, אלא זה גם מגן על אותם עובדים שכתוצאה מאותה סמכות, לא מגיעים לעבודה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יורם מרציאנו: אדוני היועץ המשפטי, חיפה, הקריות וכרמיאל, נמצאות בפנים?
רוחמה אברהם-בלילא:
מיכאל אטלן: כן.
אביגדור יצחקי:
אנחנו לא רוצים להתבלבל עם מה שכתוב בהצעת החוק.
אביגדור יצחקי:
זה מאוד מבלבל.
אביגדור יצחקי:
מיכאל אטלן: למה?
אביגדור יצחקי:
בהצעת החוק כתוב:
אביגדור יצחקי:
המצב המיוחד בעורף – זה לפי חוק אחר.
אביגדור יצחקי:
החוק האחר – הכל עבר ופורסם ברשומות.
אביגדור יצחקי:
הפרק השני בהצעת החוק נוגע לפיצוי על השכר.
אביגדור יצחקי:
יש חפיפה של 99% מבחינת ההוראות.
אביגדור יצחקי:
הפיצוי של השכר מאמץ בחקיקה את ההוראות של ההסכם שהגיעו אליו לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים, ההסתדרות והממשלה, ומחיל את זה גם על עובדים ומעסיקים שאינם צדדים להסכם הזה, אלא אם כן הסכמים מיוחדים ייחתמו בהמשך, ואז הם יבואו במקום ההוראות האלה.
אביגדור יצחקי:
כל זה עד ה-31 ביולי .
אביגדור יצחקי:
ההוראה האחרונה היא שאם ייחתם הסכם בהמשך – יש סמכות לשר התמ"ת, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, להאריך את החוק לאותה התקופה.
אביגדור יצחקי:
רביב סובול: הנושא של האזורים הוסדר במסגרת ההסכם שצוין קודם, מצורפת אליו מפה ספציפית שמתארת זאת.
אביגדור יצחקי:
לקחנו את העקרונות שנקבעו בהצעת החוק הממשלתית – שהם מקבילים לחלוטין להצעת החוק הפרטית – קרי, איפה בתוך האזור שתוחם כאזור מיוחד ניתנו בכל יום ויום הנחיות לאנשים כן לצאת לעבודה או לא לצאת לעבודה, כן להישאר בבתים או לא להישאר בבתים – ובהתאם לכך נבנו אזורים שבהם בכל יום יינתן לאנשים פיצוי כי באותו יום אכן ניתנו לאנשים כבר הנחיות והוראות להישאר בבתים.
אביגדור יצחקי:
העקרונות של ההסכם מגדירים – ואני אדבר קודם כול על צד המעסיקים.
אביגדור יצחקי:
מבחינת צד המעסיקים, זה כרגע עיגון של תקנות שנידונות בשעה זו בוועדת הכספים – נותנים למעסיקים באופן עקרוני 180% פיצוי על השכר של העובדים בגין כל עובד שנעדר, כאשר מה- 180% הללו מקוזזים השתתפות של העובדים עצמם בשיעור של 20% והשתתפות של המעסיקים בשיעור של 27.5%.
אביגדור יצחקי:
הכל מסת
אביגדור יצחקי:
כם בסוף ל- 132.5%, וזה הפיצוי שהמעסיקים יקבלו.
אביגדור יצחקי:
בעניין העובדים, מה שסוכם הוא שהעובדים יקבלו את שכרם הרגיל, קרי בלי שעות נוספות ודברים מהסוג הזה, ועל הנושא הזה הם עוד ישתתפו ב- 20%, כאשר זה יקוזז ממכסת ימי החופש שלהם בלבד, ולא מתשלום שכר.
אביגדור יצחקי:
מה קורה באוגוסט?
אביגדור יצחקי:
רביב סובול: אם יהיה הסכם להרחבה - - -
אביגדור יצחקי:
האם מונה איזשהו צוות?
אביגדור יצחקי:
רביב סובול: אותו צוות ישב וידון גם מה יעשו באוגוסט.
אביגדור יצחקי:
להבדיל מהחקיקה – שהיא חקיקה רחבה שקובעת את העקרונות - ההסדר בעצם פורט לפרטים ומגדיר אזורים ספציפיים וימים ספציפיים.
אביגדור יצחקי:
לכן, הוא לא צופה פני עתיד כי אנחנו היום לא יודעים באיזה אזור יינתנו בעוד שבועיים הנחיות כאלה או אחרות, אלא הוא צופה פני עבר – הוא בדק את ההנחיות ואת ההוראות שניתנו לאוכלוסיות, ובהתאם לכך סוכמו האזורים.
אביגדור יצחקי:
יורי שטרן: לכן, צריכה להיות חקיקה שהיא צופה גם את פני העתיד.
מיכאל אטלן:
כל זה גם מתואם – מבחינת המילים בחוק - עם התקנות לפי חוק מס רכוש, שיאושרו היום בוועדת הכספים של הכנסת.
מיכאל אטלן:
אתם תראו זאת בפרק על שכר, סביב המילה שאתם לא מכירים אולי- "אזור ההגבלה" לפי חוק מס רכוש.
מיכאל אטלן:
"אזור ההגבלה" – שם זהו מונח שיצרו אותו כדי להלביש עליו את המפות שמדברים עליהן.
מיכאל אטלן:
היו"ר רוחמה אברהם: תודה רבה.
מיכאל אטלן:
אני עוברת להצבעה על בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חירום, התשס"ו-2006, לפני הקריאה השנייה והשלישית.
אביגדור יצחקי:
על כך הצבענו כבר.
אביגדור יצחקי:
היו"ר רוחמה אברהם: סליחה, אני מתנצלת.
אביגדור יצחקי:
אני עוברת לבקשתו של חבר הכנסת עמיחי אילון, יורי שטרן וחברים נוספים להקדמת הדיון בהצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (הוראת שעה), התשס"ו-2006, פ/1375/17, לאישור הבאתה להצבעה בזמן הפגרה.
אביגדור יצחקי:
אני חייבת לציין שהאישור לקריאה טרומית בפגרה לא ניתן עד כה בדרך כלל, אבל בגלל המצב המיוחד, בשל הנסיבות המיוחדות של המקרה הזה ובגלל שיש גם הצעת חוק ממשלתית בנושא הזה, אנחנו רואים לנכון לפטור את אותה הצעת חוק כדי שהיא תוכל להתאחד עם הצעת החוק הממשלתית.
אביגדור יצחקי:
אני עוברת להצבעה.
אביגדור יצחקי:
מי נמנע?
אביגדור יצחקי:
ה צ ב ע ה בעד – 14 נגד – אין נמנעים – אין בקשת חבר הכנסת עמיחי אילון להקדמת הדיון בהצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (הוראת שעה), התשס"ו-2006, ואישור הבאתה להצבעה בזמן הפגרה, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד הצביעו 14, אין מתנגדים ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך, אני קובעת שהצעתך סוף סוף קיבלה פטור מחובת הנחה על שולחן הכנסת, ותאוחד עם הצעת החוק הממשלתית.
רוחמה אברהם-בלילא:
קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 19), התשס"ו-2006
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 19), התשס"ו-2006, (מ/254).
רוחמה אברהם-בלילא:
מליאת הכנסת החליטה להטיל על ועדת הכנסת לקבוע את הוועדה אשר תדון בהצעת החוק הבאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה נדונה ביום 19 ביולי 2006- הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 19), התשס"ו-2006 (מ/254).
רוחמה אברהם-בלילא:
נשמעו שתי הצעות - הצעה לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט, או לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יושב-ראש ועדת הפנים פנה אלי במכתב ומבקש להעביר את חוק הכניסה לישראל לוועדת הפנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה יש ליועצת המשפטית לומר בעניין הזה?
רוחמה אברהם-בלילא:
ארבל אסטרחן:
רוחמה אברהם-בלילא:
חוק הכניסה לישראל הוא חוק שתמיד נדון בוועדת פנים – מבחינת הנושא, מבחינת השר שאחראי – זו הוועדה שמתאימה לדיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
היו"ר רוחמה אברהם: מי בעד להעביר את הצעת החוק לוועדת הפנים?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 19), התשס"ו-2006, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך, אני קובעת שהצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 19), עוברת לוועדת הפנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בנושא האשראים – מכיוון שאנחנו קיבלנו אישור מיוחד להצביע רק על הנושא הזה, אנחנו נבדוק את הסוגיה הזאת תוך כדי השבוע.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם אנחנו נראה שיש בעיות מסוימות – אני אבקש לזמן את המפקח על הבנקים לוועדת הכנסת כדי שיסביר את העניין הזה, ולאחר מכן נחליט מה לעשות.
רוחמה אברהם-בלילא:
נא להודיע לו שייתכן שנזמין אותו.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברים, אנחנו התכנסנו עכשיו כדי לקבוע ועדה שתדון בשתי הצעות החוק, גם בממשלתית שהוגשה הבוקר וגם הצעתו של חבר הכנסת עמי איילון, יורי שטרן וחברים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בהתאם לסעיף 16 לתקנון הכנסת מחליטה ועדת הכנסת להקים ועדה משותפת לדיון בשתי הצעות החוק הבאות:
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חירום, התשס"ו-2006 (מ\254) והצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (הוראת שעה), התשס"ו-2006 (פ\17\1375) של חבר הכנסת עמי איילון, יורי שטרן וח"כים נוספים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הוועדה תהיה משותפת לוועדת הכספים לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בהרכב הבא: מטעם ועדת הכספים: יעקב ליצמן – יו"ר, חבר הכנסת מגלי והבה, חבר הכנסת אמנון כהן, חבר הכנסת ישראל כץ וחבר הכנסת סטס מסז'ניקוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
מטעם ועדת העבודה, הרווחה והבריאות: חברת הכנסת נאדיה חילו, חברת הכנסת מרינה סולודקין, חבר הכנסת חיים אמסלם, חבר הכנסת גלעד ארדן וחבר הכנסת אריה אלדד.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני העליתי שהצעות החוק יידונו בוועדות משותפות משום שהמליאה הצביעה בעד הצעתו של חבר הכנסת עמי איילון, שהיא תידון בוועדת העבודה והרווחה ובעד הצעת החוק הממשלתית, שתידון בוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שאנחנו, מראש - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
המליאה החליטה להעביר לוועדת הכנסת שתחליט - -
רוחמה אברהם-בלילא:
והשניה, הצעת החוק הממשלתית של אלי ישי, הוא אמר שזה יוכרע בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שחלק מהצעת החוק נוגע לתקנות כאלה ואחרות שקשור אליהן האוצר, סביר להניח שנכון שוועדת הכספים תהיה נוכחת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שמדובר בהגנה על עובדים וכולי, נכון שוועדת העבודה תהיה נוכחת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן קבענו שיש צורך וטעם להקים ועדה משותפת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן, אני מבקשת את הצבעתכם ואישורכם על הוועדה המשותפת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד? מי נגד?
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד – 6 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה נתקבלה.
אסתרינה טרטמן:
אפשר לבצע החלפה בין שני חברי הכנסת שלנו?
אסתרינה טרטמן:
בין סטס מסיז'ניקוב וסופה לנדבר.
אסתרינה טרטמן:
שניהם חברים בוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא:
יעקב ליצמן נתן לי את השמות.
אסתרינה טרטמן:
אני אעשה את זה על דעתו של יושב ראש ועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מתנה את זה בזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם יושב ראש ועדת הכספים יסכים, מבחינתנו אין שום בעיה ולא יהיה צורך להביא את זה שוב לועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לגבי ההצעה הממשלתית – מליאה ולגבי ההצעה השניה של חבר הכנסת עמי איילון – זו המלצה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני פותחת ישיבה נוספת של מליאת הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
על הפרק היום ישנם מספר נושאים: קביעת מסגרת הדיון להודעת הממשלה ופנייה של 25 ח"כים, בעיקר מישראל ביתנו והליכוד, בנושא המלחמה בצפון והמגעים להסדר מדיני.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה שאני מציעה הוא שנעשה את זה כפי שעשינו בשבוע שעבר דהיינו, דיון סיעתי, 10 דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
נפריד את שני הדיונים.
רוחמה אברהם-בלילא:
תעלה שרת החוץ, תאמר את דברה ולאחר מכן יחל הדיון הסיעתי, 10 דקות לסיעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אחרי זה נעשה את הדיון של ה-25 חתימות כאשר יינתן 10 דקות לישראל ביתנו ו-10 דקות לליכוד.
רוחמה אברהם-בלילא:
אושר פה אחד, תודה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בדיקת האפשרויות למתן הקלות לתושבי הצפון בתחום הבנקאות
רוחמה אברהם-בלילא:
בשבוע שעבר חברת הכנסת אסתרינה טרטמן פנית אלינו בנושא של כל מה שקשור לאשראי הבנקאי ואמרנו שנזמן את המפקח על הבנקים.
רוחמה אברהם-בלילא:
המפקח על הבנקים יהיה מחר איתנו בוועדת הכנסת בשעה 11 וחצי, כל חברי הוועדה מוזמנים, חשוב שתדעו.
משה שרוני:
מה זה שתושבי הצפון סובלים?
משה שרוני:
לתת אשראי כל הזמן זה פיתרון?
משה שרוני:
הממשלה צריכה להחליט אחרת, אף אחד לא רוצה לקחת אשראי שאין להם מאיפה לשלם.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה לא נושא פתוח לדיון עכשיו.
אסתרינה טרטמן:
חבר הכנסת שרוני, הסוגיה היא לא לקחת, הסוגיה היא לאפשר להם לשרוד, לעומת מה שקרה בראשון ליולי שהגבילו אותם והאופציה היא לעזור להם.
אסתרינה טרטמן:
נודע לי שאתמול התקיים דיון בלשכת יושבת ראש הכנסת עם הנגיד בנושא אשראי.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה לא רק עם הנגיד, נדמה לי שזה היה עם נציגי הבנקים.
אסתרינה טרטמן:
לצערי הרב לא הוזמנתי לישיבה הזאת וחבל מכיוון שעניינית יכול להיות שכל הדיון העתידי שלנו כאן
אסתרינה טרטמן:
יכול להיות מיותר אילו היינו יודעים מה היה הלך הרוחות בקרב הבנקאים.
אסתרינה טרטמן:
אין לי מושג, אני יודעת שהישיבה הייתה בנושא האשראי.
אסתרינה טרטמן:
יכול להיות שהדברים שסוכמו שם יפתרו את הפגישה לנו עם יואב.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חושבת שאנחנו צריכים ללכת בשני קווים מקבילים כאשר בצד אחד זה טוב שיושבת הראש נפגשת עם ראשי הבנקים - - -
אסתרינה טרטמן:
אני מברכת על כך.
רוחמה אברהם-בלילא:
מצד שני, אין ספק שגם אנחנו צריכים לקבל תשובות ישירות מהמפקח על הבנקים מה בדעתם לעשות בימים הקרובים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא הייתי מציעה לדחות את הישיבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הייתי מציעה כן לקיים אותה כי כל יום שנדחה את הישיבה אז שוב, שבוע של דיונים וכו'.
רוחמה אברהם-בלילא:
למרות בעיית לוחות הזמנים שאני מבינה שלא לכולנו זה נוח התאריך של מחר, גם לי זה לא היה נוח אבל אני חושבת שהנושא הוא חשוב וכולנו צריכים להתיישר לפיו.
רוחמה אברהם-בלילא:
מהתקשורת אני יכולה לומר שלגבי הפגישה של אתמול, עדיין לא דיברתי עם יושבת ראש הכנסת אבל נאמר שכנראה אם לא יהיה איזשהו פיתרון אז הכנסת תקדם את זה בדמות הצעת חוק כזו או אחרת.
אסתרינה טרטמן:
דרך חקיקה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז יכול מאוד להיות שאם נתכנס ונחליט החלטות - - -
זבולון אורלב:
לחץ.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז שוב נהיה הטריגר של כל הסיפור הזה, עוד נקודת לחץ כפי שחבר הכנסת זבולון אורלב אומר.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן אני חושבת שזה חשוב ותשתדלו כולכם להיות מחר.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא, חבר הכנסת זבולון אורלב פנה אלי במכתב בנושא של המכסה להגשת שאילות ישירות בכנס ובפגרה, בבקשה חבר הכנסת זבולון אורלב תציג את הנושא.
זבולון אורלב:
כידוע יש 3 סוגים של שאילתות.
זבולון אורלב:
יש שאילתה בע"פ שחבר הכנסת מגיש עד יום שני ונענה בע"פ עד יום רביעי.
זבולון אורלב:
זה לא שייך לפגרה ואני לא מציע לעשות בזה שום שינוי.
זבולון אורלב:
סוג שני זה שאילתה רגילה שבה יש מכסה, מגישים שאילתה לשר והשר עונה מעל במת הכנסת במידה וחבר הכנסת נמצא, אם הוא איננו זה עובר לפרוטוקול.
זבולון אורלב:
גם פה אינני מציע לעשות שום שינוי כיוון שאין מליאה.
זבולון אורלב:
הסוג השלישי זה שאילתה ישירה.
זבולון אורלב:
יש לחבר כנסת מכסה של 60 שאילתות ישירות בהן הוא פונה במישרין לשר בפרוצדורה מסוימת דרך הכנסת.
זבולון אורלב:
השר מחויב על פי התקנון להשיב לו בפרק זמן מסוים, לא דרך המליאה אלא באופן ישיר.
זבולון אורלב:
כלומר השאילתה הישירה איננה קשורה כלל למליאת הכנסת.
זבולון אורלב:
פניתי לשאול האם אני יכול להגיש שאילתה ישירה בפגרה ונאמר לי שבהסתמך על איזושהי פרשנות אי אפשר להגיש וכך נהגו גם לא להגיש.
זבולון אורלב:
אני סבור שהדבר הזה לא תקין.
זבולון אורלב:
אין שום סיבה שבעולם שחבר כנסת לא יוכל להגיש שאילתה ישירה לשר ולהיענות על פי התקנון.
זבולון אורלב:
הממשלה לא נמצאת בפגרה, הציבור לא נמצא בפגרה ואנחנו לא יכולים לומר לציבור, תשמע, יש לנו עכשיו 3 חודשים פגרה לכן תמתין כי אני לא יכול לברר את העניין.
זבולון אורלב:
אז אמרו לי: תשמע, מה הבעיה, תשלח מכתב רגיל לשר.
זבולון אורלב:
אבל אם שולחים מכתב רגיל לשר בשביל מה צריכים שאילתה ישירה?
זבולון אורלב:
שאילתה ישירה היא תקנונית וזה דבר ראוי.
זבולון אורלב:
לכן אני חושב שצריכים להסדיר באופן עקרוני שניתן יהיה להגיש שאילתה ישירה גם בזמן פגרה.
זבולון אורלב:
ייתכן שצריכים לתת לממשלה לא 21 יום כמו שכתוב בתקנות, נדמה לי, אלא עוד 10 ימים כי יכול להיות שגם השר בחופשה או המנכ"ל בחופשה.
זבולון אורלב:
זה בסדר גמור.
זבולון אורלב:
מישהו אמר לי, תשמע, אבל יציפו שאילתות בפגרה.
זבולון אורלב:
אז מצידי אפשר לקבוע מכסה חדשה לפגרה.
זבולון אורלב:
שבפגרה יהיו נאמר, לא יותר מ-15, 20 שאילות ישירות לכל חבר כנסת.
זבולון אורלב:
אבל אני חושב שבמסגרת הפיקוח של הכנסת על הממשלה ובמסגרת השירות שחברי הכנסת נותנים לציבור, מוכרח להיות צינור שחבר כנסת יכול לשאול את הממשלה והממשלה צריכה להשיב.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה שארבל תאמר לנו מבחינה תקנונית מה נמצא כרגע ואז נפתח את זה לדיון.
ארבל אסרטרחן:
המכסה של השאילתות הישירות נקבעה בשנת 94 בישיבה של ועדת הכנסת שבה פנה יו"ר הכנסת דאז שבח וייס וטען שישנם חברי כנסת שמגישים מאות שאילתות, ללא מגבלה.
ארבל אסרטרחן:
אני קראתי את הדיון הזה, הוא קצת הזכיר לי את הדיון שהיה כאן
ארבל אסרטרחן:
לפני מספר שבועות על הצעות החוק, מי שזוכר.
ארבל אסרטרחן:
הוא בא ואמר, צריך לאפשר לחברי הכנסת כמובן להגיש שאילתות אבל לא צריך לעשות שימוש לרעה אבל חברי כנסת מציפים ומגישים מאות שאילתות והמנגנון לא עומד בזה.
ארבל אסרטרחן:
ואז נהיה דיון האם להגביל או לא להגביל.
ארבל אסרטרחן:
יש חברי כנסת שאמרו: זה הכלי היחיד שנשאר לחברי הכנסת ואסור להגביל אותו, אחרים אמרו: בסדר, להגביל.
דוד אזולאי:
סדנא דארעא חד הוא.
ארבל אסרטרחן:
היה דיון על איזה מספר, נקבו 100, כל מיני מספרים, בסופו של דבר החליטו על 60 שאילתות למושב, זאת אומרת שנה.
ארבל אסרטרחן:
היות והדיון היה באמצע הכנס אמרו, בכנס הזה 30.
ארבל אסרטרחן:
לכן בעצם כשקראתי את הפרוטוקול ראיתי שלא התייחסו לשאלת הפגרה.
ארבל אסרטרחן:
זאת אומרת, לכאורה יכולה ועדת הכנסת, אם רוצים רק להבהיר שאפשר להגיש שאילתות ישירות בפגרה כי הדברים שאמר חבר הכנסת אורלב נכונים.
ארבל אסרטרחן:
לא נדרשת מליאה לעניין הזה.
ארבל אסרטרחן:
אומנם יש סעיף שאומר שאם השר לא השיב יכול חבר הכנסת לבקש שהשאילתה הישירה תהפוך לרגילה.
זבולון אורלב:
אבל אז יחולו עליו הכללים של הרגילה.
ארבל אסרטרחן:
נכון, אז יו"ר הכנסת יקבע מה היא.
זאב אלקין:
אבל השאלה היא, מי מנע ממך לשלוח שאילתה?
זאב אלקין:
מנהלת הכנסת?
זבולון אורלב:
פניתי למנגנון של הכנסת ונאמר לי שלא להגיש שאילתה.
ארבל אסרטרחן:
זה לא מקובל לשלוח שאילתות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אריה האן, יש לך משהו לומר בעניין הזה?
אריה האן:
ארבל ייצגה את העמדה שלנו.
רוחמה אברהם-בלילא:
עידית, מזכירות הממשלה, בבקשה.
רוחמה אברהם-בלילא:
עידית צ'רנוביץ: גם אנחנו שוחחנו עם חבר הכנסת זבולון אורלב וזה בהחלט מקובל עלינו ששאילתות ישירות יוגשו בזמן הפגרה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יחד עם זאת אנחנו באמת רוצים שתיקבע גם כן מכסה - - -
אורי אריאל:
למה אתם רוצים מכסה?
עידית צ'רנוביץ:
כי אנחנו חושבים שעדיין צריך לשמור על העניין של פגרה.
יעקב מרגי:
אישה מדימונה לא תוכל לפנות - - -
אורי אריאל:
הממשלה לא בפגרה.
רוחמה אברהם-בלילא:
תנו לה לסיים את דבריה ואחר כך תגיבו.
עידית צ'רנוביץ:
אין לי שום בעיה שתהיה בנוסף לדברים שנקבעו, שיהיה עוד מקסימום 10 או 15 בתקופת הפגרה של 3 חודשים.
עידית צ'רנוביץ:
בנוסף, אנחנו גם מבקשים שסעיף 2 א' יתוקן באופן שיגדיר במקום 21 יום ל-30 יום בפגרה כדי לאפשר לשר להשיב.
רוחמה אברהם-בלילא:
רק בתקופת הפגרה.
זבולון אורלב:
לזה אני מסכים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אפתח את הדיון, חברת הכנסת טרטמן.
אסתרינה טרטמן:
אני תומכת בדעתו של חבר הכנסת אורלב.
אסתרינה טרטמן:
מעבר להיבט הענייני שבאמת חברי הכנסת עובדים גם בפגרה ויש נוהל תקין, דווקא בימים האלה שאנחנו הכנסת היינו נתונים לביקורת ציבורית בעניין החופשה והפגרה בזמן מלחמה, אני יודעת שרוב חברי הכנסת עושים את מלאכתם נאמנה ועובדים בימים אלו.
אסתרינה טרטמן:
אחד מהכלים שלנו זה גם שאילתות לשרים.
אסתרינה טרטמן:
לכן אני תומכת בדרך הזאת, אני חושבת שנכון שאנחנו נאשר וזאת חובתנו לאפשר את הערוץ הזה לחברי הכנסת ואין לי שום התנגדות שהתקופה תוארך, במקום 21, 30 יום, זה בסדר - - -
רוחמה אברהם-בלילא:
רק לתקופת הפגרה.
אסתרינה טרטמן:
בהחלט, אבל אני חושבת שאנחנו צריכים לתת יד וללכת על העניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
תודה, חבר הכנסת אריאל, בבקשה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אורי אריאל: ראשית אני תומך בהצעה של חבר הכנסת אורלב.
רוחמה אברהם-בלילא:
שנית, עמדת הממשלה תמוהה בעיני.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חשבתי שהכנסת בפגרה, לא ידעתי שהממשלה גם בפגרה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא שלא ידעתי, אני יודע שהיא לא בפגרה, וזה בסדר.
רוחמה אברהם-בלילא:
הממשלה עובדת, זה תפקידה.
רוחמה אברהם-בלילא:
למה היא צריכה זמן יותר ארוך?
רוחמה אברהם-בלילא:
למה היא צריכה להגביל את המספר?
רוחמה אברהם-בלילא:
העמדה הזאת מאוד תמוהה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציע לממשלה למשוך את זה בחזרה, הממשלה לא צריכה להגביל את הפיקוח.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חשבתי שהממשלה תדרוש לפקח עוד יותר, בטח עכשיו במצב של מלחמה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מניח שהיא לא דורשת פיקוח יתר, היא רק רוצה את מה שהיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציע לכם למשוך את העמדה הזאת, היא לא מכבדת את הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ולא משנה איזו ממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הרי בעזרת השם בזמן הקרוב תתחלף הממשלה אז בפגרה הבאה תהיה ממשלה אחרת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן הבקשה הזאת אין לה הצדקה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם שר יוצא לחופש, יוצא לחופש, אין שום בעיה, זה בסדר גמור.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציע לא להיענות לבקשות הממשלה, לא להגביל את המספר אלא במשהו מאוד גרוע זאת אומרת שמישהו לא ישתולל סתם, ואת בקשות הממשלה לדחות לפעם אחרת, לדיון בעוד שנה שנתיים.
יעקב מרגי:
עשה טוב חבר הכנסת זבולון אורלב שהעלה את הנושא.
יעקב מרגי:
תמיד שמעתי משרי הממשלה, מהפקידות בממשלה, שכשיוצאים לפגרה בכנסת זה טוב לממשלה, למה?
יעקב מרגי:
כי יש להם זמן לעבוד.
יעקב מרגי:
בהצעה לסדר הבאה הוועדה צריכה לדון בכלל על משך הזמן שאנחנו מקבלים תשובות מהשרים על שאילתות רגילות ושאילתות בע"פ, כמעט ממושב למושב ולפעמים השואל כבר שכח מה הוא שאל.
יעקב מרגי:
לכן תמוהה בעיני התגובה של הממשלה כי לא אחת אנחנו מגישים שאילתות רגילות ואנחנו מקבלים בקשות מלשכות השרים, תהפכו את זה לישירה, זה יותר קל, נענה לכם יותר מהר.
יעקב מרגי:
לכן, אני חושב שהצרכים של הציבור הם בסדר עדיפות ראשונה.
יעקב מרגי:
אני חושב שצריך לאשר את זה בלי מכסה ולא ראיתי שום שימוש לרעה בשום כלי פרלמנטרי שביושר הוועדה הזו דנה בנושא הזה של הגשת הצעות חוק סיטוניות.
יעקב מרגי:
לכן בקטע הזה אני חושב שדווקא, בוועדה הזו, בקדנציה הזו, שהיא הושיטה יד לייעל, הכלי של השאילתות הישירות צריך לתת לו ביטוי ואני חושב שזה יקל על עבודת הכנסת ועל עבודת השרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
תודה, חבר הכנסת אזולאי, בבקשה.
דוד אזולאי:
אני רוצה קודם כל לברך את חבר הכנסת זבולון אורלב על ההצעה ואני חושב שצריך לאמץ את זה בכלל, לאו דווקא בתקופה הזאת, בכלל, בכל פגרה.
דוד אזולאי:
אני חושב שרובם של חברי הכנסת, גם אם הם לא נמצאים בכנסת הם עובדים.
דוד אזולאי:
אז אם הם יוצאים לשבוע שבועיים חופשה, אנחנו לא מפסיקים לעבוד, אנשים פונים אלינו.
דוד אזולאי:
אני לא עונה לאנשים: אני בפגרה אני לא עונה לך כרגע.
דוד אזולאי:
אני חושב שצריך לאמץ את הכלל הזה ולהמשיך לקבל את השאילתות גם בזמן הפגרה.
דוד אזולאי:
אני מתפלא למה להגדיל מ-21 ל-30 יום?
דוד אזולאי:
מי שקבע 21 יום היה בזה היגיון מסוים, זה זמן סביר.
דוד אזולאי:
גם עכשיו זה זמן סביר, מה ההבדל בין תקופה שהכנסת עובדת לתקופה שהכנסת בפגרה?
דוד אזולאי:
אני לא מבין את זה.
דוד אזולאי:
אני חושב שבשני הדברים אין צורך לקבוע מכסה למרות שאני חושב שכל סיעה, מכפילים את מספר השאילתות במספר חברי הסיעה, יש מספיק שאילתות, למה להגביל?
דוד אזולאי:
דבר שני, אני חושב שזמן של 21 יום הוא בהחלט זמן סביר למתן תשובות לשאילתה.
אורי אריאל:
אבל אפשר להגביל את חברי הכנסת בקואליציה.
דוד אזולאי:
למה אתה רוצה להפלות אותי?
דוד אזולאי:
ואם אני בכל זאת רוצה לשאול כמה שאילתות?
דוד אזולאי:
אתה רוצה שהממשלה תתחלף ואתה לא רוצה לתת לי לשאול שאילתות.
רוחמה אברהם-בלילא:
תודה, אני פותחת את הנושא לדיון אבל לא לויכוח ביניכם, חבר הכנסת ברכה, בבקשה.
מוחמד ברכה:
אני תומך בהצעה של חבר הכנסת אורלב לתקופה של הפגרה הזו, של הקטעים האלה שבהם קבענו שהכנסת מתכנסת מדי שבוע, זאת אומרת, היא בעצם מנהלת עבודה שגרתית למחצה.
מוחמד ברכה:
אני לא חושב שהסידור הזה צריך להיות סידור קבוע.
מוחמד ברכה:
פגרה היא לא פגרה מעבודה, מפעילות ציבורית אלא היא פגרה מישיבות מליאה, אלא אם יש התכנסות על פי דרישת הממשלה או 25 חברי כנסת.
מוחמד ברכה:
אבל שאר הזמן של חבר כנסת שמתייחס לעבודתו ברצינות מוקדש לעזור לציבור, לעזור לאנשים, לראות מה הולך ועדכונים בנושאים שונים.
מוחמד ברכה:
זה לא פגרה במובן הזה של בטלנות.
מוחמד ברכה:
לכן אני יכול להסכים שהמצב שאנחנו נמצאים בו היום, מצב של מלחמה ושל התכנסות שבועית של הכנסת, צריך לאפשר מנגנונים מינימליים של שאר סוגי העבודה של הכנסת.
מוחמד ברכה:
אבל אני לא חושב, חבר הכנסת אורלב, עם כל הכבוד, שצריך להיסחף עם זה אלא אם כן, בבקשה, נבטל את הפגרה.
מוחמד ברכה:
בימים אחרים, בפגרות אחרות אנחנו לא מתכנסים מדי שבוע, לכן הנושא הוא בכלל לא רלוונטי של 21 יום, אלא אם יש התכנסות מיוחדת לצורך - - -
זבולון אורלב:
בכלל לא עונים על זה במליאה, על שאילתא ישירה עונים בדואר, על זה הדיון, הדיון הוא רק על שאילתא ישירה.
אסתרינה טרטמן:
זה עובר בין הח"כ ישירות לשר.
מוחמד ברכה:
יש משהו שמונע את זה?
זבולון אורלב:
אין.
מוחמד ברכה:
אם כך, אני חוזר בי מדברי.
מוחמד ברכה:
אני לא מפסיק לשאול שאילתות גם בפגרה, אבל אני לא שם לב מתי נותנים את התשובות כי גם בזמן שהוא לא פגרה לא נותנים תשובות מהר.
זבולון אורלב:
אז תקשיב, מה שקורה הוא דבר כזה שכשאתה מגיש את השאילתה הישירה, זה מחכה באיזשהו מקום בכנסת ורק עם התחלת המושב מתחילים לטפל בזה.
מוחמד ברכה:
אם כך אני תומך באופן גורף בהצעתו של אורלב.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני בכל זאת חושבת שלמרות שהממשלה לא בפגרה בתקופה שהכנסת בפגרה, הממשלה תמיד עובדת, אבל אני חושבת שאם יש פה בקשה מיוחדת דווקא בתקופת הפגרה לאפשר לעוד שבוע ימים של עבודה של הממשלה לענות על שאילתות, אז אני חושבת שראוי להיענות לבקשה.
מוחמד ברכה:
אפשר לחשוב כאילו שהשר מתפנה מכל עיסוקיו כדי לתת תשובה לשאילתה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא, אני יכולה לומר לך דבר נוסף, אני הייתי גם בפוזיציה הזו, ויש אנשים מיוחדים שעובדים לצורך העניין הזה, זה לא שאנחנו נמציא פה משהו חדש - - -
מוחמד ברכה:
המנגנון קיים.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברור - - -
רוחמה אברהם-בלילא:
כל שאילתה שמוגשת בפגרה בזמן הפגרה, תזכה לתשובה של 30 יום, בסדר?
רוחמה אברהם-בלילא:
שאילתה שמוגשת בזמן רגיל תזכה לתשובה של 21 יום כפי שהיה עד היום.
רוחמה אברהם-בלילא:
לגבי הנושא של המכסה.
רוחמה אברהם-בלילא:
כרגע זה נמצא על 60 שאילתות במושב.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציעה שנגדיל את זה ל-80 שאילתות למושב כאשר מושב כולל אפשרות הגשת שאילתות בתקופת הפגרה כאשר ההבדל היחידי הוא שבזמן פגרה הממשלה משיבה תוך 30 יום, בזמן רגיל הממשלה משיבה תוך 21 יום.
מוחמד ברכה:
את חושבת שההבדל הזה בלוח הזמנים נחוץ?
רוחמה אברהם-בלילא:
כן, החלטנו להגדיל והממשלה מבקשת אז בהחלט ניתן להיענות לבקשתה.
זבולון אורלב:
חבר הכנסת מוחמד ברכה, אני אומר לך כשר לשעבר שגם פקידים יוצאים לחופשה וגם שרים וגם יש חגים וגם חול המועד - - -
משה שרוני:
אתם מפילים על הצוות של השר לעבוד יותר קשה כדי לתת תשובות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מביאה את זה להצבעה, מי בעד, מי נגד, מי נמנע?
רוחמה אברהם-בלילא:
9 בעד, 1 מתנגד, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מברכת אותך חבר הכנסת זבולון אורלב.
זבולון אורלב:
אני רוצה לברך את יושבת הראש שלנו על פעולתה הזריזה ואני רוצה להודות לה וגם לכם.
זבולון אורלב:
אני רק רוצה להזכיר לחברים שמשפחות החטופים הוזמנו היום על ידי הכנסת, הם פנו אלי להיות המארח אבל זה אירוח רשמי של יושבת ראש הכנסת.
זבולון אורלב:
בעשר ושלושים נכנסים ליושבת הראש ובין 11 ל- 12 הם יהיו ביציע הכבוד וישמעו את הדיון במליאה.
זבולון אורלב:
בשעה 12 יש להם מפגש עם ראשי המפלגות וראשי הסיעות באולם ההרצאות, תודה רבה.