GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן:
אז בוא קודם ללשכה המשפטית.
ראובן ריבלין:
בוודאי שאבוא קודם ללשכה המשפטית כדי שיעזרו לי להכין את זה, כדי להביא חוק רציני בבקשה שלי לשחרור מחובת הנחה.
ראובן ריבלין:
ברגע שהצעת החוק ששוחררה מחובת הנחה היא במסגרת המכסה של הסיעה, אין שום בעיה.
ראובן ריבלין:
כך אנחנו עוזרים גם לחברי הכנסת וגם ללשכה המשפטית.
ארבל אסטרחן:
יכול להיות שחבר כנסת שרוצה לבקש פטור מחובת הנחה, יידרש לבוא ללשכה המשפטית לפני כן.
אביגדור יצחקי:
הדבר שהכי מפריע לי הוא שמונחות פה אלפי הצעות חוק שאף אחד לא נוגע בהן וגם לא ייגע בהן בחיים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנוהל הולך להשתנות.
אביגדור יצחקי:
פחות מפריע לי הנוהל, אותי מטריד שאנשים מגישים הצעות חוק שהם יודעים מראש שאין להן סיכוי להגיע לשולחן הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
הולך להשתנות פה הנוהל.
רוחמה אברהם-בלילא:
נניח שלך, חבר הכנסת, יש רעיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתה מדפיס את הנוסח, הנוסח הזה עובר מיד למחלקה המשפטית, אתה מקבל פ'.
רוחמה אברהם-בלילא:
מזכיר הכנסת או אחד מסגניו בודקים שהצעת החוק היא לא גזענית או לא שוללת את קיומה של מדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברגע שחבר הכנסת מחליט לקדם את הצעת החוק שלו, אז הוא מבקש מהלשכה המשפטית לנסח את זה כפי שצריך ולא כמו שעכשיו - יש לך רעיון, אתה מעביר את זה ללשכה המשפטית, היא מנסחת את החוק, היא עובדת על זה ואין לך בכלל שום כוונה לקדם את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה שאנחנו מציעים עכשיו שונה לחלוטין במהותו.
אביגדור יצחקי:
אני חושב שלא צריך לטפל במשהו שאין סבירות שהוא יעלה במליאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה מה שהחלטנו.
יעקב מרגי:
מתחילים את הטיפול בהצעת החוק רק שכשאתה מודיע שאתה רוצה להעלות אותה למליאה.
אביגדור יצחקי:
זה בסדר.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברים, יש פה הצעה שהיא עדיין לא לשינוי התקנון, אלא נוהל עבודה למושב החורף.
ארבל אסטרחן:
1.
ארבל אסטרחן:
חבר הכנסת יעביר את הצעת החוק למזכירות הכנסת באמצעות המחשב.
ארבל אסטרחן:
מובן כי לפני ההעברה יכול חבר הכנסת להתייעץ עם הלשכה המשפטית ולקבל את עזרתה בניסוח ההצעה.
ארבל אסטרחן:
2.
ארבל אסטרחן:
עם קבלת ההצעה על-ידי המזכירות, ההצעה תקבל מספר פ' לפי סדר ההגשה ויירשם עליה תאריך הנחתה.
ארבל אסטרחן:
3.
ארבל אסטרחן:
הצעות חוק יונחו על שולחן הכנסת בכל יום שני אחרי אישור הנשיאות.
ארבל אסטרחן:
4.
ארבל אסטרחן:
לפני ישיבת הנשיאות היועצת המשפטית לכנסת תבדוק אם יש חשש ההצעה גזענית במהותה או שוללת את קיומה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי, כאמור בסעיף 134(ב) לתקנון ותודיע על כך לנשיאות.
ארבל אסטרחן:
5.
ארבל אסטרחן:
הצעות החוק יונחו על שולחן הכנסת בנוסח שהגיש חבר הכנסת מבלי שהלשכה המשפטית או גורם אחר בכנסת יעבור עליהן או יאשרן.
ארבל אסטרחן:
6.
ארבל אסטרחן:
שבועיים לפני המועד שבו סיעה רוצה להביא את הצעת החוק לדיון המוקדם, תודיע הסיעה למזכירות הכנסת וללשכה המשפטית על כך.
ארבל אסטרחן:
בשלב זה, הלשכה המשפטית תבדוק ותנסח את הצעת החוק ונוסח זה הוא שיובא לוועדת השרים ולהצבעה בדיון המוקדם.
ארבל אסטרחן:
7.
ארבל אסטרחן:
לגבי הצעות חוק שמובאות לדיון מוקדם זמן קצר לאחר הנחתן, בשל הסכמת הממשלה או פטור מחובת המתנה, על חבר הכנסת להשתדל לשבת עם הלשכה המשפטית על ניסוח ההצעה לפני הגשתה.
ארבל אסטרחן:
בכל מקרה כזה, הלשכה המשפטית תדאג לניסוח ההצעה בהקדם, ולפני המועד שבו תובא ההצעה לדיון המוקדם.
אריה האן:
במילים אחרות, על שולחן הכנסת תונחנה הצעות ותקבלנה את הפ' שלהן בנוסח אחד, ואחר כך כשזה יבוא לדיון זה יבוא בנוסח אחר.
ארבל אסטרחן:
נכון, אז אולי צריך לתת לזה שם אחר.
ארבל אסטרחן:
אולי מה שחברי הכנסת מניחים לא ייקרא הצעת חוק.
אביגדור יצחקי:
זה כבר משהו טכני.
אביגדור יצחקי:
מה שחשוב הוא שיהיה כתוב במפורש שלהצעות חוק כאלה אין מכסה, הן לא יקודמו על-ידי הלשכה המשפטית בשום צורה ואופן.
אביגדור יצחקי:
שיהיה גם הצד הפוזיטיבי של מה שקורה וגם הצד הנגטיבי של מה לא יקרה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת אזולאי מעלה פה רעיון.
ארבל אסטרחן:
לא יהיה דיון מוקדם על מה שלא עבר את ניסוח הלשכה המשפטית.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
הטיפול יהיה רק באלה שיעלו לקריאה טרומית.
ראובן ריבלין:
הואיל שאנחנו בלאו הכי יוצרים מכסה להכנה לקראת דיון לקריאה מוקדמת, אנחנו מקלים באופן משמעותי על המערכת, אז אנחנו לא צריכים 14 יום.
ארבל אסטרחן:
ביום שני סיעה תודיע על העלאת הצעת החוק.
ארבל אסטרחן:
ביום שני שלאחר מכן הן יצאו מהלשכה המשפטית ויעברו לוועדת שרים לענייני חקיקה שתדון בזה ביום ראשון שלאחר מכן.
ארבל אסטרחן:
כלומר, שבועיים מהיום שהסיעה מודיעה על העלאת הצעת החוק עד שזה מגיע לוועדת שרים לענייני חקיקה.
נאזם בדר:
אנחנו מדברים על שתי תקופות.
נאזם בדר:
תקופת חובת הנחה - 45 יום לפי התקנון.
נאזם בדר:
תקופה נוספת - נהלים על-ידי המזכירות, של 10 ימים או שבועיים עבודה.
נאזם בדר:
שתי התקופות האלה נקבעו למטרה אחת - להתייחסות הממשלה להצעות החוק.
נאזם בדר:
אחרת בשביל מה 45 יום?
נאזם בדר:
גם התקופה השנייה היא לצורך קבלת עמדתה של הממשלה.
נאזם בדר:
אני שואל איפה בתקופות האלה אנחנו מתחשבים במבנה החדש?
נאזם בדר:
לדעתי תקופת חובת ההנחה צריכה להיות קצרה מ-45 יום, מכיוון שאת נותנת אלטרנטיבה אחרת שהממשלה תתייחס אחרי שהצעת החוק הונחה ואחרי שיש בקשה להעלות אותה.
ארבל אסטרחן:
ה-45 יום תמיד היה יותר עניין שהממשלה תספיק.
ראובן ריבלין:
את זה אי אפשר לשנות בלי להתייעץ עם הממשלה.
אביגדור יצחקי:
אבל הממשלה דנה בזה, במקרה הטוב, שעוברים שבועיים לפני שמסתיימים ה-45 יום או שיש פטור מחובת הנחה.
ארבל אסטרחן:
כי בעבר, כשלא היו כל כך הרבה הצעות, לפי דעתי הממשלה דנה בכולן ולכן היו 45 ימים.
ארבל אסטרחן:
עכשיו, היא ראתה כשיש כמות כזאת, היא דנה רק במה שעולה לוועדת השרים.
דוד אזולאי:
מה שמונח במליאה ומקבל פ', זה עדיין לא הצעת חוק.
דוד אזולאי:
זה צריך עוד לעבור עיבוד בלשכה המשפטית.
דוד אזולאי:
לכן אני אומר שמה שיונח לא ייקרא הצעת חוק אלא המלצה להצעת חוק.
ראובן ריבלין:
אי אפשר בשום פנים ואופן ליצור שתי קטגוריות של הצעות חוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
אולי הצעות חוק שעדיין לא עברו ניסוח - נדפיס אותן על דף צהוב או ירוק במקום על דף כחול.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה יהיה ההבדל בין שני הסוגים של ההצעות.
ראובן ריבלין:
אבל פ' חייב להיות.
רוחמה אברהם-בלילא:
פ' יהיה, אבל זה יהיה בצבע אחר.
רוחמה אברהם-בלילא:
אולי ורוד.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה שמודפס על דף כחול יהיו הצעות שכבר עברו ללשכה המשפטית.
דוד אזולאי:
כך נדע את ההבדל בין הצעה להצעת חוק לבין הצעת חוק שעברה את הלשכה המשפטית.
דוד אזולאי:
מאי נפקא מינה אם תקרא לזה המלצה להצעת חוק.
ארבל אסטרחן:
זה מוזיל את המעמד של זה.
אביגדור יצחקי:
זה יעשה מאיתנו צחוק.
אביגדור יצחקי:
ילעגו לנו שגם הצעת חוק זה כבר לא הצעת חוק, אלא המלצה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חושבת שפחות או יותר הגענו להסכמה שמסירה את העומס שיש בתחילת כל כנסת על הלשכה המשפטית, וחברי הכנסת ממשיכים עם הצעות החוק שמבחינתן הן רלוונטיות.
רוחמה אברהם-בלילא:
הן עוברות את הניסוח המשפטי, וכל אותה תקופה - ברגע שחבר כנסת יצטרך את הלשכה המשפטית, הוא יקבל את הסיוע שלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה לא מונע את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
תיכף אעביר את הנוהל מודפס הזה, ונחליט עליו.
רוחמה אברהם-בלילא:
נוכחות במליאה ונוכחות בוועדות
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה להעלות לדיון את הנושא של נוכחות במליאה, ובשלב מאוחר יותר את הנושא של נוכחות בוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
קראתי מספר פסיקות של הבג"ץ, כאשר הוא מותח ביקורת חריפה על תהליכי החקיקה בוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
כדאי שנדבר גם על נוכחות במליאה, כי במליאה מחוקקים את החוקים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא יכול להיות שיהיו שם שניים או שלושה חברי כנסת שמביאים את הצעת החוק לידי מעשה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא השני הוא הביקורת של הבג"ץ האומר שלפעמים הצעות חוק מתקבלות פה אחד - פה אחד בוועדות זה על-ידי אותו פה של היושב-ראש.
רוחמה אברהם-בלילא:
נכון שניתן את דעתנו לסוגייה הזאת, לפני שנגיע לכך שיקטלו אותנו בביקורת.
ראובן ריבלין:
הביקורת קיימת כבר שנים, השאלה אם ניתן פרס נוסף לאלה שלא באים בכך שנחליט שלא נוכל להעביר חוקים.
גדעון סער:
הנושא הוא כבד שגם עלה על שולחן הכנסת מדי פעם, למשל בקדנציה הקודמת, בטרם פרש מהכנסת, הגיש חבר הכנסת הצעת חוק שתכליתה היתה ליצור קוורום מינימלי לחקיקה.
גדעון סער:
זה נפל ברוב לא גדול, הסיעות נתנו לזה חופש הצבעה כי ראו בזה עניין שהוא מעבר לעניין הסיעתי.
גדעון סער:
אברהם בורג דיבר על קוורום מסוים במליאה, אני לא זוכר אם הוא דיבר על חמישית או שישית מחברי הבית.
גדעון סער:
הוא נתון קוורום מסוים שדרוש להצעת חוק.
גדעון סער:
זה דבר לא פשוט מהטעם שהוא יכול לאפשר למנוע חקיקה.
גדעון סער:
נניח שהממשלה רוצה להעביר היום חוק ובבניין יש 30 אנשים, 19 מהקואליציה ו-11 מהאופוזיציה.
גדעון סער:
אני אומר לחברים: לכו הביתה, ובאותו רגע ביטלתי את יום הדיונים כולו.
רוחמה אברהם-בלילא:
מצד שני, איך פותרים את הזה?
אביגדור יצחקי:
יכול להיות מצב כמו אתמול, שבו אנחנו מסכימים על כל הסעיפים ובמקום שכולם יישארו פה, משאירים תורנים במליאה.
גדעון סער:
אומרים: איך זה יכול להיות שהחוק יחוקק ב-5 נגד 4?
גדעון סער:
נניח שנמצאים באולם 100 חברים, לא כולם יודעים על מה הם מצביעים.
גדעון סער:
בדרך כלל יודעים אלה שעסקו בכך בוועדה או קרובים לנושא ויודעים על מה מדובר.
גדעון סער:
בוועדה, כשיושב-ראש הוועדה מצביע פה אחד, זה על חוק שהוא לא קונטרווסרלי, חוק שלא מהווה בעיה.
גדעון סער:
נכון שתמיד כאשר יושבים בדיון 5 או 6, אם יש טעות יש סיכוי שיגלו אותה יותר מאשר אם יושב אדם אחד וגם שזה יֵצא יותר מאוזן.
גדעון סער:
אבל כל הדברים שנוגעים לוועדות הם כמעט דבר סטרוקטורלי שנובע מעומס העבודה בוועדות.
גדעון סער:
לגבי המליאה, הנורמה היא שחברי הכנסת לא יושבים במליאה וכשצריכים אותם להצבעה קוראים להם.
גדעון סער:
זה פסול מאוד, זה בעייתי.
גדעון סער:
לפי דעתי, אם בודקים את זה סטטיסטית, בוועדות הנוכחות יותר טובה באחוזים מאשר במליאה.
ראובן ריבלין:
הנוכחות יותר טובה בכנס הראשון של הכנסת השבע-עשרה, נראה מה יהיה בחודש הבא.
גדעון סער:
זה גם עניין של חינוך.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה ההצעה שלך לפתרון?
גדעון סער:
אני מדבר קודם על זיהוי הבעיה.
גדעון סער:
אני מזהה את הבעיה קודם כל במליאה ולא בוועדות.
גדעון סער:
זה דבר נורמטיבי שממש קשור בחינוך לחברי הכנסת מה זה פרלמנטריזם.
גדעון סער:
רוב חברי הכנסת לא מבינים מה זה פרלמנטריזם, הם לא מבינים שתפקידם הוא לשבת במליאה.
גדעון סער:
מה אפשר לעשות?
גדעון סער:
זה דבר שצריך לחשוב עליו לעומק, זה לא דבר טכני.
גדעון סער:
זה פשוט להסביר לאנשים מה זה להיות חברי כנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתה חושב שזה יפתור את הבעיה?
רוחמה אברהם-בלילא:
תהיה יותר נוכחות במליאה?
גדעון סער:
נוכחות יותר גדולה במליאה יכולה לבוא במצב שבו אלה הנורמות הפוליטיות, רק כשיש אופוזיציה ערנית שעושה מה שהיא צריכה לעשות.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה דעתך שכמו שיש תורנות לשרים, שתהיה תורנות לחברי כנסת?
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבינה שזה פוטר את שאר חברי הכנסת שהם לא בתורנות מלהגיע, אבל בשורה התחתונה המליאה בכל מקרה תהיה מלאה.
גדעון סער:
זה חותר כנגד המטרות שלך.
גדעון סער:
אני רוצה להגיע למצב שבו יום אחד - אולי זה דמיוני, כי אולי אנחנו הולכים בכיוון אחר - הנושא הפרלמנטרי יהיה עמוק ומושרש וישבו פה אנשים אשר יראו את הכנסת יותר מאשר תחנת מעבר לממשלה.
גדעון סער:
אבל אם אני מלכתחילה מודיע להם "רבותיי, היום יש לכם תורנות" זה אומר שכשאין להם תורנות הם לא צריכים לשבת במליאה.
גדעון סער:
לפי דעתי זה ממש לא נכון וגם יעשו מאיתנו קרקס.
גדעון סער:
יגידו: גם ככה הם עובדים רק שלושה ימים בשבוע, גם ככה הם עובדים רק 8 חודשים בשנה, עכשיו הם גם לא צריכים להיות כל הזמן במליאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
כך תוטל חובה על חברי הכנסת שהם לא מודעים לכך שהם צריכים להיות כאן.
גדעון סער:
נניח שאני מחליט שחבר כנסת מסוים הוא בתורנות, זה עוזר לי?
ראובן ריבלין:
אם אנחנו מדברים על קוורום במליאה, אנחנו נותנים פרס לאלה שימנעו את עבודת הכנסת, והכנסת תצא למשל ולשנינה.
ראובן ריבלין:
קודם כל, ברוב הפרלמנטים כשיש נושאים לדיונים שמדברים לציבור וכל חבר פרלמנט יכול לעשות עבודה בחדרו או בוועדה ולהאזין או לקרוא לאחר מכן את הפרוטוקול, זה הנוהג.
ראובן ריבלין:
יש דברים שמטבע הדברים לא מחייבים לשבת במליאה.
ראובן ריבלין:
הישיבה במליאה יכולה להיות כזאת שאנחנו יכולים לחייב אם היינו מקיימים שעתיים דיון ביום.
ראובן ריבלין:
העבודה הפרלמנטרית תלויה בעבודת הקואליציה מול האופוזיציה ואיך היא מתנהלת.
ראובן ריבלין:
יכול להיות כורח שבו הקואליציה תהיה מאולצת להביא את כל החברים כולל השרים.
ראובן ריבלין:
אם נקבל את ההצעה שלך בצורה גורפת, אני מודיע לך שתוך שבוע מרגע שהיא מתחילה להיות מופעלת, תבוא אלייך הקואליציה והממשלה.
ראובן ריבלין:
הרי השרים צריכים לעבוד, ולכן אני לא אוכל לקרוא לשר לשבת בכנסת כשהוא עוסק בעבודתו במשרד.
ראובן ריבלין:
אז נא לא להגזים.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה אתה מציע?
ראובן ריבלין:
בעניינים האלה כבר ישבנו 16 כנסות, וניסינו למצוא פתרון.
ראובן ריבלין:
פעם חשב רוני בר-און שאפשר לחייב אנשים להיכנס ולהכניס את הכרטיס המגנטי שלהם על מנת שיֵדעו מתי הם נכנסו למליאה.
ראובן ריבלין:
אני שאלתי האם גם כשהם יֵצאו הם יצטרכו להעביר כרטיס, כי יהיו חברי כנסת שייכנסו ויצאו ויהיה רשום שהם היו כל הזמן במליאה.
ראובן ריבלין:
כל הדברים האלה כבר נוסו בעבר.
ראובן ריבלין:
יש מצבים שבהם אנחנו מצמצמים את הנוכחים באולם מתוך הסכמה.
ראובן ריבלין:
יש פעמים קיזוזים, יש פעמים שהמחלוקת היא לרוחב הלוח, היא לא בין ימין לשמאל או קואליציה ואופוזיציה.
ראובן ריבלין:
אני מוכרח לומר שקווטה בתוך אולם המליאה היא מתן פרס מפורש לאלה שלא באים.
ראובן ריבלין:
אדרבה ואדרבה - יֵדעו כולם שאפשר להעביר חוק בשניים נגד אחד, הבושה תהיה של אלה שלא באו והאדרת השם תהיה של אלה שבאו.
ראובן ריבלין:
נכון שהכנסת סובלת, אבל היא תסבול הרבה יותר במצב שבו אנחנו נחייב אנשים לבוא כי הדבר יגרור תוצאה בלתי נמנעת שבה נצטרך לקבל החלטה שהצבעות תהיינה בשעות מסוימות בשבוע, בכל שאר השבוע שממה ודממה ולא יהיה כאן אף אחד.
דוד אזולאי:
תראה מה קורה ביום שלישי.
ראובן ריבלין:
אני חושב באמת שביום שלישי לא יכול להיות מצב שבו יושב-ראש הכנסת יסכים שתשובה והצבעה יהיו במועד אחר.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז מה אתה מציע לעשות?
ראובן ריבלין:
להמשיך לבכות על הצער הגדול, וצריכים לעסוק בחינוך.
ראובן ריבלין:
אין מה לעשות.
ראובן ריבלין:
אם נתחיל פה לקבוע קווטות, התוצאה תהיה שהכנסת תעבוד שעתיים בשבוע.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה שנמצא פתרון כמו שמצאנו את הנוהל להצעות חוק פרטיות.
ראובן ריבלין:
עם כל הרצון למצוא פתרון, הפתרון הוא רק חינוך.
ראובן ריבלין:
למשל, אני קבעתי בכנסת הקודמת שחבר הכנסת צריך להיות בוועדה חצי שעה כדי שיירשם בפרוטוקול.
ראובן ריבלין:
זה בהחלט דבר שהשפיע.
ראובן ריבלין:
אם נבטל את הסטטיסטיקה, אני מודיע לך שיהיו הרבה פחות חוקים, תהיה הרבה פחות עבודה.
ראובן ריבלין:
דרך אגב, ככל שחבר כנסת הוא יותר מנהיג במדינה, יותר בעל השפעה פוליטית במדינה, כך פחות נוכחות בכנסת, למעט אותם עניינים שהוא מחויב לבוא כחבר כנסת להצביע.
אביגדור יצחקי:
בכל מה שקשור לקווטות, אני מסכים עם חבר הכנסת ריבלין במאה אחוז.
אביגדור יצחקי:
בנושא הסטטיסטיקה אני מציע שנקיים דיון נפרד כדי שתשמעו את הדברים המלומדים שיש לחבר הכנסת ריבלין להגיד, ואולי נשתכנע.
גדעון סער:
יש לי הערה לעניין הסטטיסטיקה.
גדעון סער:
לפי דעתי, זאת שגיאה לא לפרסם את הדוח הסטטיסטי משני טעמים.
גדעון סער:
במה שנוגע להגשת הצעות חוק, אני מקבל שאין לפרסם סטטיסטיקה כי כמות הצעות החוק שאדם מניח לא מלמדת שום דבר.
גדעון סער:
אבל כמה הצעות חוק אדם העביר - חשוב לדעת.
גדעון סער:
חשובה גם הסטטיסטיקה לגבי נוכחות; נוכחות זה הצבעות, לפי אחוז ההצבעות לומדים על הנוכחות במליאה.
גדעון סער:
אתם רוצים לחנך שיבואו אנשים להצבעה.
גדעון סער:
אין דוח סטטיסטי לגבי הצבעות במליאה.
אביגדור יצחקי:
אתה בעצם מציע להשאיר את הסטטיסטיקה, אבל לשנות את המדדים והנושאים.
אביגדור יצחקי:
על זה יש לקיים דיון מיוחד.
אביגדור יצחקי:
אני בעד.
דוד אזולאי:
אני חושב שכבר היום אפשר למדוד את הנוכחות במליאה, לפי ההצבעות במליאה.
דוד אזולאי:
יש הנתונים על ההצבעות במליאה, וזאת ההוכחה הטובה ביותר כמה זמן היית במליאה.
דוד אזולאי:
אני חושב שבעניין הזה ניתן לקבל את הצעתו של חבר הכנסת ריבלין, שהוא בעל ניסיון פרלמנטרי רב.
דוד אזולאי:
אני מאמין שחכמים וטובים מאיתנו דשו רבות בנושא הזה.
דוד אזולאי:
אני מציע לרדת מהעניין הזה.
דוד אזולאי:
עם זאת, אני חושב שכדאי לרענן את זיכרונם של ראשי הסיעות ולהביא לידיעתם שחשוב מאוד שתהיה נוכחות במליאה.
דוד אזולאי:
אצלנו בסיעה, מי שרוצה לעזוב את המקום לא יכול לעזוב מבלי להודיע ליושב-ראש הסיעה ולקבל את אישורו.
דוד אזולאי:
כך צריך להיות, כי אם היו עושים את זה כולם הכל היה נראה אחרת.
דוד אזולאי:
אבל אני לא יודע מה המשמעת בכל סיעה, אני לא נכנס לכולם.
דוד אזולאי:
גברתי היושבת-ראש, גם ככה יש נתונים על נוכחות בבניין והדברים האלה ניתנים לבדיקה.
דוד אזולאי:
הרי חברי הכנסת באים לפה ויושבים פה הרבה שעות, יש להם הרבה פגישות והרבה עבודה, ואי אפשר לנקוט סנקציה כלפי אותם חברי כנסת שלא יבואו למליאה.
דוד אזולאי:
מי שרוצה לבוא למליאה הוא בכל מקרה יבוא.
דוד אזולאי:
מי שלא רגיל לבוא, לא יבוא.
נאזם בדר:
בכובעי הקודם התייחסתי לעניין של הקוורום, ואני בהחלט מסכים עם העמדה של חבר הכנסת ריבלין.
נאזם בדר:
אני רוצה לבדוק רעיון מטורף - היום המחוקק התייחס לעניין של סוג מסוים של חוקים שיאושרו בכנסת ברוב מסוים - חוק יסוד וגם חוקים שמתייחסים לסעיפים תקציביים.
נאזם בדר:
השאלה אם מעבר לפן החינוכי לחברי הכנסת, זה לא רצוי לחשוב על קביעת סוגי חקיקה אחרים שמחייבים קוורום.
ראובן ריבלין:
אז אתה יוצר מצב שבו אתה נותן יתרון גדול לאלה שלא באים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
יכול לגרום מישהו, על-ידי היעדרות מהצבעה באותו רגע, להפלת הצעת החוק.
נאזם בדר:
אבל אתה נותן את היתרון הזה היום לגבי חוקים שקשורים לסעיפים תקציביים, שיש צורך ב-50 חברי כנסת, ומי שרוצה להפיל את זה יכול לא לבוא.
נאזם בדר:
ונתת את זה גם בחוק יסוד.
ראובן ריבלין:
השאלה עד איפה תרחיב את זה.
נאזם בדר:
השאלה אם יש אפשרות, יכול להיות שלא.
ראובן ריבלין:
אז החוקים האלה יבואו בימים שבהם בלאו הכי יש כאן
ראובן ריבלין:
חברי כנסת - ימי אי-אמון, הצעות חוק בקריאה ראשונה.
ראובן ריבלין:
בזמן הדיון לא יהיו אנשים, יהיו רק בהצבעה.
ראובן ריבלין:
הדיון יכול להיות ביום שלא יהיו פה אנשים, ההצבעה תהיה רק ביום שכולם נמצאים פה, והם לא יֵדעו על מה הם מצביעים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
או שלא יהיו אנשים גם בהצבעה כדי שהחוק לא יעבור.
ראובן ריבלין:
צריך להיות דבר אחד שממנו אפשר לסטות רק במקרים מיוחדים, ובזה היינו פותרים את כל הבעיה.
ראובן ריבלין:
רק זאת תקנה שהקואליציה לא יכולה לעמוד בה - שההצבעה תהיה מיד לאחר כל דיון, כפי שהתקנון קובע.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
אני רוצה להעיר למה שאמר חבר הכנסת סער, לגבי סטטיסטיקה של הצבעות כאינדיקציה לנוכחות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
זה יוצר מצב שבו אלה שמוזעקים למליאה להצבעה בלבד ונרשמים בהצבעה, לכאורה הנוכחות שלהם תהיה באחוזים גבוהים מאוד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
לכן אני לא בטוח שזה המדד לנוכחות.
גדעון סער:
יש מדד משולב - נאומים, הצעות חוק שעברו, הצבעות והכל נותן תמונה כוללת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
אתה מתייחס לעניין הנאומים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
כל עוד יש דוח סטטיסטי - ואני אומר לך את זה כבעל ניסיון במליאה - אני מודיע לך שבאים חברי כנסת, ערב פרסום הדוח הסטטיסטי, מתחננים על נפשם לדבר, בכלל לא לנושא של הצעת החוק, רק כדי לתקן את הסטטיסטיקה.
גדעון סער:
אני בעד.
גדעון סער:
אם לא יהיה דוח סטטיסטי, הם גם לא יבואו לדבר.
גדעון סער:
הם נאלצים מה נושא הדיון, הם נאלצים לדעת איזה חוק עולה לדיון והם מגיעים למליאה.
גדעון סער:
זה טוב.
גדעון סער:
אל תתייחסו לחברי הכנסת שרוצים לקבל כאל מכשלה שחייבים לסלק אותה, ואומרים: לכן הדיון התארך בשעה.
גדעון סער:
הכנסת קיימת כדי שתהיה במת דיונים, ולא אכפת לי מה הסיבה שבגללה חברי הכנסת באים לדיונים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
לו יתואר שהדיונים יהיו לחוק עצמו, אין לי שום בעיה.
גדעון סער:
אני לא רוצה לדבר על החוק, אני רוצה להסביר מדוע מאיר שטרית הוא נגד ההתכנסות.
גדעון סער:
זה נראה לי הדבר החשוב ביותר.
גדעון סער:
אני מודיע שבכל הצעת חוק בקריאה ראשונה בזמן הקרוב, אני מתכוון לדבר על דברי שר הבינוי והשיכון, שהוא גם אחראי על עניינים אסטרטגיים.
גדעון סער:
כלומר, זה לא סתם שר שיוצא נגד מדיניות הממשלה, אלא השר שהופקדו בידו הסמכויות בנושאים האסטרטגיים והסמכות על השירותים החשאיים.
גדעון סער:
על כן אני חושב שזה יותר חשוב מכל חוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני משאירה את הנושא הזה לדיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכסת הצעות חוק - המשך דיון
רוחמה אברהם-בלילא:
העברנו לכם את נוסח הנוהל להגשת הצעות חוק פרטיות.
גדעון סער:
לי יש הסתייגויות משני היבטים בהצעה.
גדעון סער:
זאת החלטה מהפכנית, כי היא יוצרת שני סטטוסים של הצעות חוק - הצבעות בצבע תכלת והצעות בצבע שאינו תכלת.
גדעון סער:
אני מתנגד ליצירת שני סטטוסים, במיוחד כאשר אתם עוד לוקחים את פרק הזמן של שבועיים, שנלקח כאן.
ארבל אסטרחן:
אמרנו שזה שבוע לפני ועדת השרים.
גדעון סער:
אז מה אני צריך את זה?
גדעון סער:
אני כבר אחכה את ה-45 יום.
ראובן ריבלין:
45 ימים בלאו הכי תחכה.
ראובן ריבלין:
לא מדברים על זה.
גדעון סער:
אני חושב שאנחנו לא יכולים לקבל החלטה כלאחר יד על שני סטטוסים של הצעות חוק.
גדעון סער:
יכול להיות שדבר הרבה יותר נכון הוא, שכשחבר כנסת שמגיש לכם 20 הצעות, תגידו לו: אנחנו מסוגלים לטפל בצורה מיטבית בשתי הצעות חוק, 10% מההצעות; תודיע לנו אלו שתי הצעות חוק הן הדחופות.
גדעון סער:
ואת שתי ההצעות האלה תניחו לו בשבוע שהוא רוצה, ו-18 ההצעות האחרות ימתינו.
גדעון סער:
זה הרבה הגיוני מאשר ליצור שני מעמדות בקרב הצעות החוק.
גדעון סער:
אני רואה שיש חברי כנסת שמגישים 20 הצעות חוק בשבוע, ולפעמים אני מחכה שלושה שבועות כשיש לי הצעת חוק אחת שחשובה לי.
גדעון סער:
תעשו את השקלול מה שצריך להתבצע באופן אמיתי.
גדעון סער:
זה לא ליצור שני סוגים, אלא להגיד: כל אחד יכול להגיש כמה הצעות שהוא רוצה, אבל כשהוא מבקש מהלשכה המשפטית טיפול בנוהל דחוף, זה יכול להיות X הצעות.
גדעון סער:
כי ממילא יש לו מכסה להעלות למליאה, הוא לא יכול שיטפלו ב-10 הצעות בדחיפות.
גדעון סער:
זה הדבר שאנחנו צריכים לקבוע - מה הדברים אשר הוא יכול להגיד לגביהם: זה הדבר הדחוף.
דוד אזולאי:
אולי אפשר שחבר הכנסת יגיש לא רק הצעה אחת.
דוד אזולאי:
הרי יש לו שבועיים להגיש את הצעת החוק שהוא רוצה להעלות, שייקח עוד שתי הצעות ברזרבה, שיהיו בצנרת.
דוד אזולאי:
הוא יקדם הצעה אחת ועוד שתיים יהיו בצנרת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציעה כך.
רוחמה אברהם-בלילא:
הדף שחילקנו עכשיו הוא נייר ראשוני.
רוחמה אברהם-בלילא:
פחות או יותר הגענו למשהו.
רוחמה אברהם-בלילא:
קחו את הנייר הזה, תחשבו עליו.
רוחמה אברהם-בלילא:
תעבירו את הנייר הזה גם לכל חברי הוועדה, שיעירו את הערותיהם עד יום שני, ה-17 ביולי, בבוקר.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו נשב ביום שלישי הבא שוב, וננסח דף חדש.
ראובן ריבלין:
חבר הכנסת אזולאי הציע הצעה טובה מאוד, שיוצרת מצב שבו מערכת הכנסת לא תשתנה, אלא אנחנו נכניס היגיון במה שאנחנו מגישים.
ראובן ריבלין:
היום כשאני מגיש הצעת חוק, אני מקבל על שולחן הכנסת אחרי 20 שבועות כי הגישו לפניי 3,000 הצעות, כאשר אני מגיש בסך הכל 10-20 הצעות בקדנציה.
ראובן ריבלין:
אני חשבתי שההצעה של חבר הכנסת אזולאי מאפשרת לחברי כנסת שיש להם רעיון שעלה כאש בעצמותיהם להגיש את הצעות החוק בעצמם ולפטור את צוואר הבקבוק של הלשכה המשפטית.
ראובן ריבלין:
ואז חבר הכנסת לראות את הצעת החוק שלו בזמן סביר על שולחן הכנסת.
ראובן ריבלין:
אבל אנחנו מונעים את האפשרות להעלות הצעה, אלא אם כן חבר הכנסת באמצעות סיעתו אומר שהדבר שיטופל בידי הלשכה המשפטית הוא זה שעתיד לעלות על סדר היום.
ראובן ריבלין:
אז מתחלקים פה לשני דברים - הצעות חוק שאנשים הגישו כי הם בערו כאש בעצמותיהם, אבל הם לא כל כך רוצים שזה יעלה על שולחן הכנסת, והצעות חוק שבאמת מתכוונים להעלות אותן על שולחן הכנסת.
ראובן ריבלין:
העובדה שיש קווטה של 23 חוקים בשבוע יוצרת מצב שבו לא יטפלו בהרבה יותר מ-23 חוקים ומעבר לזה יכולים להיות עוד שניים בשבוע שמקבלים את השחרור מחובת הנחה.
ראובן ריבלין:
לכן חשבתי שההצעה של חבר הכנסת אזולאי היא מאוד מושכלת עם תובנה רצינית ביותר.
ראובן ריבלין:
ברגע שאתם מתחילים להבחין בין חוקים לחוקים, אנחנו יוצרים מצב של שתי דרגות של הצעות חוק ואז אנחנו מחמיצים הכל, ואז שוב כל הבלגן יחזור.
ראובן ריבלין:
אני מציע שנקבל את ההצעה של חבר הכנסת אזולאי כפשוטה.
ראובן ריבלין:
מי שרוצה יגיש בעצמו, מי שרוצה יגיש דרך הלשכה המשפטית.
ראובן ריבלין:
כל ההצעות מוגשות ומונחות על שולחן הכנסת כפי שהן הונחו היום, באותו צבע, אותו פ'.
ראובן ריבלין:
כל אחד יראה את הנוסח שלו כפי שהוא רוצה לראות את זה.
ראובן ריבלין:
אדם שמגיש הצעת חוק מגוחכת, זה על אחריותו.
ראובן ריבלין:
לפי ההצעה הזאת, עבודת הכנסת מקבלת שכל במובן זה שמטופלות רק אותן הצעות שעתידות לעלות כהצעות מוקדמות לדיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעה לתיקון - אנחנו מורידים את סעיף 7 וסעיף 11 בנייר שחילקנו.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא יהיו שני צבעים.
גדעון סער:
אני מתנגד לסעיף 8.
גדעון סער:
אני בעד פרק זמן יותר קצר.
גדעון סער:
10 ימים.
דוד אזולאי:
שבועיים זה סביר.
ראובן ריבלין:
כתוב פה "שבועיים לפני שיונח על שולחן הכנסת לקריאה מוקדמת".
ראובן ריבלין:
זאת אומרת ששבוע לפני כן ועדת השרים צריכה לטפל בזה, אז היא צריכה לפחות שבוע כדי שוועדת השרים תוכל לטפל בזה.
דוד אזולאי:
אני מציע שבכל זאת לא נאשר את המסמך הזה היום.
דוד אזולאי:
אל"ף, יש הרבה חברי כנסת שלא נמצאים פה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה שהם לא נמצאים זה לא מעניין אותנו.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש ועדת הכנסת, אני מזמינה את כל החברים.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי שלא טורח לבוא, זה עניינו.
גדעון סער:
תעבירי את זה לכל החברים כנוסח שיראו אותו כטיוטה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בכל מקרה אמרתי שלא נאשר את זה עכשיו אלא בשבוע הבא, עם התיקון שהכנסנו עכשיו.
ארבל אסטרחן:
אני רוצה לדעת כמה ימים יהיו ללשכה המשפטית מרגע שחבר הכנסת מודיע שהוא מבקש להעלות הצעה עד שהיא צריכה להעביר את זה לוועדת השרים?
רוחמה אברהם-בלילא:
במקום 14 יום, 10 ימים.
ארבל אסטרחן:
אבל 3 ימים לפני כן צריך להעביר את זה לוועדת השרים.
ארבל אסטרחן:
יוצא שיש ללשכה המשפטית שבוע ימים.
רוחמה אברהם-בלילא:
ארבל צודקת, יש להם שבוע ימים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו נדון בזה בשבוע הבא.
דוד אזולאי:
ארבל, אל תשכחי שהורידו הרבה עומס מהלשכה המשפטית.
ארבל אסטרחן:
אבל צריך שיהיה זמן.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברים, תודה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו נעביר את הנוסח לכל החברים ונאשר את זה בשבוע הבא.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת להודות לחברים על הזימון מעכשיו לעכשיו ותודה על שנעניתם.
רוחמה אברהם-בלילא:
על סדר היום בקשתו הדחופה של שר התחבורה מאתמול, לאשר לו פטור מחובת הנחה לגבי כל הנושא של החוק של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
רוחמה אברהם-בלילא:
עורכת הדין מלי סיטון, אני מבקשת ממך להציג את הצעת החוק, ולמה אתם מבקשים פטור מחובת הנחה.
מלי סיטון:
הצעת חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים היא הצעת חוק ממשלתית שוועדת הכלכלה של הכנסת סיימה את הדיונים בה ביום שני בערב.
מלי סיטון:
הצעת החוק הזאת היא הצעה שמקימה את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים כתאגיד סטטוטורי עצמאי, שתפקידו יהיה להילחם בתאונות הדרכים לאחר שההתמודדות בתאונות הדרכים הוצגה וקיימת כיעד לאומי.
מלי סיטון:
לאחר שוועדת הכלכלה של הכנסת סיימה הדיונים והכנת החוק בקריאה שנייה ושלישית.
מלי סיטון:
לנוכח פגרת הכנסת בשבוע הבא ובשל הצורך והאילוץ של שר התחבורה לצאת במסגרת תפקידו לחוץ לארץ ועקב כך לא להיות נוכח במליאה בשבוע הבא, אנחנו מבקשים שנקבל פטור מחובת הנחה להצעת החוק, על מנת שתונח היום במליאה לקריאה שניה ושלישית.
מלי סיטון:
תודה רבה.
גדעון סער:
אנו מראש נעתרים לכל בקשה של שר התחבורה.
אפרים סנה:
אין פה שום שאלה.
אפרים סנה:
אחת ממכות המדינה הן תאונות הדרכים ואת חייבת לשדר מסר שיהיה חד משמעי ואנחנו נעביר את זה עוד היום, מהר ככל האפשר.