GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואב להמן:
את רוצה שהבנקים ישלמו את כל החשבונות.
יואב להמן:
זאת המשמעות.
יואב להמן:
זה להגדיל חריגה.
יואב להמן:
זה אותו הדבר.
מגלי והבה:
אני רוצה להודות לך על היוזמה.
מגלי והבה:
צריך לפנות לגורמים נוספים במשק בכל הענפים ובכל התחומים כדי לראות איך יכולים לתת את הדגש על הנושאים שעולים כרגע בצפון.
מגלי והבה:
אני רוצה לברך את המפקח על הבנקים על היוזמות שראינו את התגובה עליהם, וחלק ממנהלי הבנקים אמרו שהם הולכים לקראת ומכירים את הלקוחות.
מגלי והבה:
יש כאלה שמוכנים לתת לקראתם יותר מאשר אפשרו להם בעבר בגלל המצב המלחמתי.
מגלי והבה:
אני מבקש לתת את הדגש על המקומות שהבנקים סגורים ויש שם כספומטים.
מגלי והבה:
היה למשל תשלום קצבאות לאוכלוסייה הבוגרת.
מגלי והבה:
אני מבית ג'אן.
מגלי והבה:
להבדיל ממקומות אחרים שעזבו במקומות אלה חשמל ומקורות כל הזמן פועלים כי אנשים לא עזבו, אוכלוסיית המיעוטים לא עזבה, עדיין נמצאת.
מגלי והבה:
לכן אני מבקש שהדגש יהיה במתן ההקלות בשירותים; אם ניידת תצא, לא לנתק יישוב שאין לו כספומט 3-4 ימים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתם בודקים את זה?
רוחמה אברהם-בלילא:
מה תוצאות?
יואב להמן:
כל הכספומטים בצפון עובדים.
יואב להמן:
הוספנו כספומטים, והבנקים הגבירו כספומטים במקומות ממוגנים; יש ניידות שעוברות גם ביישובים שאין בהם סניף בנק ונותנות שירות מדי פעם.
יואב להמן:
ברור שזאת לא תשובה.
יואב להמן:
אנחנו נתנו כמה היתרים שהם רוצים, אבל הם פתחו 7 ניידות- -
מגלי והבה:
חשוב לתת את הדגש כי כשאזרח מכניס את הכרטיס לכספומט, ואין בו כסף - -
יואב להמן:
אין דבר כזה.
יואב להמן:
אנחנו עוקבים.
יואב להמן:
בימים הראשונים היה ביקוש גדול, והיום כל הכספומטים עובדים.
מגלי והבה:
אני שמח לשמוע, כי קיבלתי תלונות מאנשים שרצו למשוך ולא היה כסף.
מגלי והבה:
אנחנו לא צריכים להזדרז בשינוי רפורמות והצעות חוק שגם יתקעו המערכת וגם לא יקדמו, כי אני לא מאמין – ראינו שבשביל הצעת החוק של אילון כמה זמן לקח במליאה להעביר.
מגלי והבה:
צריך להיות עם השכל הישר.
מגלי והבה:
אדוני המפקח על הבנקים, פה התמונה שלך בכל מקום, בכל הזדמנות שאנשים ידעו, מה שהבנקים עשו.
מגלי והבה:
אני רוצה לחזור אלייך, גברתי יושבת הראש, לזמן ראשי ענפים במשק כדי לבנות תוכנית ולקבל תשובות כי הצפון עובר תקופה קשה, והלוואי מישהו היה אומר מתי נצא מזה.
מגלי והבה:
אני רוצה להודות על המפגש.
יצחק גלנטי:
בטרם אומר דברים, אני מבקש לשאול את אדוני המפקח על הבנקים, איזה אשראי ניתן לגמלאי המתקיים מביטוח לאומי בלבד?
יואב להמן:
זאת שאלה שעלתה עוד לפני המלחמה בלי קשר למלחמה.
יואב להמן:
הטענה הייתה שהבנקים לא מסכימים להסתמך על קצבאות ביטוח לאומי כבסיס למתן אשראי, אף על פי שזאת הכנסה קבועה אבל היא יחסית קטנה.
יואב להמן:
יש בעיה חוקית להסתמך עליה כבטוחה ולגבות ממנה במצב שהוא לא מחזיר את האשראי.
יואב להמן:
זאת הסיבה שהבנקים לא מקבלים את זה כבטוחה או כמקור שאפשר להסתמך עליו להחזרת החוב.
יואב להמן:
זאת בעיה שאני מסכים אתך, וקיבלתי פניות בעניין הזה- -
אסתרינה טרטמן:
גם נכים, גם גמלאים.
יואב להמן:
נכון, כל מקבלי קצבה.
יואב להמן:
אני גם לא רואה סיבה שלא יעשו הבחנה בין מקבל קצבה שבא בנוסף לדברים אחרים שיש לו לבין אחר.
יואב להמן:
באמירה כללית יש גם בעיה, כי יש הגנות על מקבלי הקצבאות שלא ייקחו להם את הכסף בשעת צרה.
יואב להמן:
הבנק יודע, ולכן הבנקים לא מתלהבים לתת הלוואות כנגד הקצבה.
יואב להמן:
זה נוגע לכל הלוואה – לא רק לאוברדראפט – גם משכנתא.
יצחק גלנטי:
אבל מצד שני הם מנהלים את החשבונות באותו בנק.
יצחק גלנטי:
מכל השיחה כאן עולה שיש בהחלט מקום לפנות לא רק לבנקים, אלא גם לחברת חשמל, בזק- -
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מנסחת הודעת סיכום, ואני בטוחה שהיא תהיה מקובלת גם עליך.
יצחק גלנטי:
- - אולי גם ארנונה ועל מוסדות שיושבים על הוצאות קבועות של אזרח.
יצחק גלנטי:
לאו דווקא שהבעיה היא חמורה הרבה יותר מבחינת האזרח הקטן מאשר עצמאי, וזה לא שאני מזלזל בנזקים שנגרמים לו.
יצחק גלנטי:
אני חייב לציין שגם אם מחר אפשר יהיה לדחות תשלומים קבועים, הרי פירושו של דבר שאותם מוסדות יידרשו לתשלום ריביות עבור אותן דחיות של תשלומים או אי תשלומים.
יצחק גלנטי:
מכאן למדים שכל המשק משלם בצורה זו או אחרת השתתפות במלחמה הזאת.
יצחק גלנטי:
הטענה שלי במקרה הזה היא מדוע שבנקים לא יישאו באותו חלק וישתתפו גם בהוצאות?
יצחק גלנטי:
המשמעות היא מדוע לא יקטינו את הריביות לתושבי הצפון; או במקרים קיצוניים כמו אלה שמתקיימים על הביטוח הלאומי בכלל לא יגבו מהם ריביות?
יצחק גלנטי:
או לחילופין הקטנת העמלות לתושבי הצפון.
יצחק גלנטי:
לבנקים יש הרבה מה לעשות בנושא זה, במיוחד שאנחנו מודעים שעל-פי הדוחות הכספיים שלהם הם לא נמצאים במצב קשה במיוחד.
אסתרינה טרטמן:
גם של האזרחים.
יצחק גלנטי:
אין ספק שצריך להקפיא את החוק החדש של האשראי עד לגמר מצב החירום.
אלחנן גלזר:
אני רציתי לחדד קצת את הנושא שהעלה חברי יצחק גלנטי והתכוננתי לדבר על קצבאות הגמלאים: ביטוח לאומי, קצבאות הזקנה.
אלחנן גלזר:
המפקח על הבנקים אומר שיש סיכון גדול בהחזרה של האשראי אם ייקח אותה הגמלאי.
יואב להמן:
אי-אפשר יהיה לקחת את הקצבה אם הלקוח לא יחזיר את החוב, כי מגינים על מקבל הקצבה.
אלחנן גלזר:
כל הקצבה כולה היא אולי 1,500 שקלים, והאשראי שהגמלאי יקבל זה גם 1,500 שקלים.
אלחנן גלזר:
אם יהיה קושי לבנק לגבות את החוב של 1,500 שקלים מקשיש מסכן בצפון, הבנק לא יינזק כל כך.
אלחנן גלזר:
זה לא סיכון גדול מדי לבנק שכידוע מרוויח מיליארד ורבע בשנה.
אלחנן גלזר:
זאת לא סיבה מספיקה לא לתת לו אשראי.
אלחנן גלזר:
למען הגילוי הנאות אומר שהגשתי הצעת חוק בנושא שעברה בקריאה טרומית, לחייב את הבנקים להכיר בגמלאות כמשכורת, שהיא כמובן יותר בטוחה מהמשכורות של כולנו פה.
אלחנן גלזר:
הקצבה תגיע בזמן, המשכורות שלנו לא בטוח.
אלחנן גלזר:
הגמלאות האלה הן בטוחה מספיקה לבנקים לתת אשראי שכולו 1,500 שקל לקשישים ולנזקקים.
יואב להמן:
אתה תרשה לי לקחת את זה?
אלחנן גלזר:
כן, אם הגמלה היא 1,500 שקל, ואני מבטיח לך שהם לא יגיעו לאשראי של עשרות אלפי שקלים, מקסימום יחרגו ב-100 שקלים לקנות מתנה לנכד ליום הולדת.
אלחנן גלזר:
זה כל האשראי שהם צריכים.
יואב להמן:
אם אתה מחייב אותם להכיר בזה כמשכורת לצורך קבלת האשראי, האם תרשה לבנק לקחת הכסף של הגמלה אם לא הוא לא יחזיר את הכסף במשכורת?
יצחק גלנטי:
צריך לחפש פתרון לזה.
אלחנן גלזר:
אני אשאיר את זה לשיקול הבנק, לשיקולו של מנהל הסניף – שיפסיד 1,000 שקל מהמיליארד ורבע, לא יקרה כלום.
יואב להמן:
זה מהחוקים שלא יעזרו.
יואב להמן:
משום שאין חוק בשום מקום בעולם שמחייב מישהו – לא רק בנק, אותך – לתת לי הלוואה אם אתה לא רוצה.
יואב להמן:
לא מאמין בי, לא רוצה, יחוקקו חוק לא יעזור אתה תיתן או לא.
יואב להמן:
זה קיים תמיד.
יואב להמן:
לכן גם אם יצלח החוק שלך והם יכירו בזה הם יגידו שהם לא רוצים לתת כנגד זה אשראי.
יואב להמן:
אתה לא תוכל לחייב אותם לתת כנגד זה אשראי.
אלחנן גלזר:
אז צריך לסגור את המדינה- - -
יואב להמן:
הם לא חייבים לתת הלוואה, גם לגבי משכורת.
יואב להמן:
זה נשאר תמיד בהחלטה שלהם.
יואב להמן:
אולי החוק יעבור, והם יקיימו אותם, רק הם לא יתנו הלוואה.
יואב להמן:
גם היום אני משוכנע שאם ההורים שלי שיש להם חוץ מקצבת הגמלה עוד דברים, יתנו להם הלוואה בלי קשר לקצבה.
יואב להמן:
מהבחינה הזאת, זה לא מה שיפתור.
אלחנן גלזר:
יש לה 2.5 דברים.
אלחנן גלזר:
אני מדבר על אחרים שאין להם.
יואב להמן:
אתה לא תוכל לכתוב שיכירו בזה כמשכורת ולהגיד שיתנו אשראי בגובה חצי מהגמלה.
יואב להמן:
לכן הצעת החוק לא תועיל.
אלחנן גלזר:
למה בקריאה טרומית?
אלחנן גלזר:
- - -
רוחמה אברהם-בלילא:
זה לא הנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה לשמוע נתונים מהרשות לעסקים קטנים, מה אתם מקבלים מהצפון.
שימי משה:
אני רוצה לברך על המפגש הזה.
שימי משה:
גברתי יושבת הראש, את זכית להוקרה רבה מהרשות לעסקים קטנים ובינוניים בישראל, גם מהפעילות שלך בקדנציה הקודמת.
שימי משה:
הייתי מתפלא אם לא היית עושה הכינוס כדי לנסות לסייע לעסקים הקטנים.
שימי משה:
שמעתי בקשב רב את כל חברי הכנסת וגם את מר להמן.
שימי משה:
אני חייב להקדים ולומר מהי החשיבות של העסקים הקטנים בפיתוח המשק הפיננסי במדינת ישראל.
שימי משה:
נקלענו למצב הזה עכשיו באחת התקופות הטובות מבחינת עסקים וכלכלה במדינת ישראל.
שימי משה:
העסקים היו בפריחה, השקיעו הרבה בפיתוח נוסף, והיום פתאום הכל קרס.
שימי משה:
זה מתחבר לרשות לעסקים קטנים, כי אנחנו משמשים בה קטליזטור, גורם מחבר גם בין הבנקים לבין הקרנות השונות ומי שמפתח יוזמה כדי לעזור לבנות תיקי השקעות, להפיק פרוייקט של עצמו ולתת ליווי פיננסי בהמשך.
שימי משה:
דווקא בצפון היו הרבה מאוד עסקים שהתפתחו בגלל המצב החדש שהיה, כולל פיתוח התיירות.
שימי משה:
אני רוצה לברך גם את הממשלה על גישתה וגם את חברי הבית הזה.
שימי משה:
הייתי בוועדת הכספים אתמול כשאישרו את התקנות לפיצויים לבתי מלון ולחקלאות, ואני יודע שהגישה היא לטובת העסקים כדי להבין את צורכי העסקים באמת.
שימי משה:
מר להמן נגע באחת התקופות המרכזיות- תקופת הגישור בין הרגע שמחשבים את הפיצוי שמגיע לכל עסק ועד שהוא מקבל את הכסף.
שימי משה:
מישהו אומר שזה יכול לקחת 20-30-40 יום, אבל איש עסקים לא יודע מה זה יום אחד כי הוא לא יכול לתפקד, לעמוד מול הבנקים, מול הספקים, אין לו גרוש אחד כדי לקנות כיכר לחם בלי תרומה.
שימי משה:
האנשים האלה מתמוטטים רגשית, נפשית, ובוודאי כלכלית.
שימי משה:
אני שמח שנגעת בזה כי גם כשתיפסק המלחמה, והשקט יחזור בעזרת השם, ייקח להם 9-10 חודשים עד שיגיעו למקום שלהם שוב.
שימי משה:
ברשות לעסקים קטנים אנחנו מלווים העסקים האלה.
שימי משה:
המלצנו לבנקים ולקרנות לסייע להם כי הם הגיעו לתקופה שיכלו להתפתח.
שימי משה:
איך יכולה להתמודד הספרית שפתחה מספרה כדי לתת שירותים שהם גם שירותי תיירות למקומיים ולתיירים, או כל עסק אחר - צעצועים, או מפעל קטן.
שימי משה:
גברתי היו"ר יודעת שאנחנו עודדנו הרבה עסקים לעבור מהמרכז לאזור הזה.
שימי משה:
אנשים נמצאים על סף התמוטטות רגשית, כלכלית חברתית ונפשית.
שימי משה:
אנחנו מוצפים באלפי טלפונים מדי יום - -
רוחמה אברהם-בלילא:
תכוון את עצמך לגבי מצב האשראי.
שימי משה:
אני אגיד.
שימי משה:
אנחנו מקבלים אלפי טלפונים ביום.
שימי משה:
בחלק גדול מהם אנשים אומרים שהם נמצאים במצב שהסכנה הכלכלית יותר גדולה מקטיושה.
שימי משה:
אנשים עומדים על סף התאבדות, בוכים בטלפון כי מחזירים להם צ'קים ובזה זה נגמר.
שימי משה:
אמרת שהוצאת חוזר לבנקים שמאפשר להם לעשות הקלות לטובת אותם עסקים.
שימי משה:
אמרת שהרבה בנקים משתמשים בחקיקה כתירוץ- -
יואב להמן:
אני יכול רק לבקש.
שימי משה:
בגלל המצוקה שאנשי עסקים נמצאים בה רבים מהם לא מכירים את האפשרות הזאת.
שימי משה:
הבנק אומר: יש עלי מגבלות.
שימי משה:
אני מאוד מבקש שאת החוזר שהוצאת – שהוא לא מסמך סודי - -
יואב להמן:
לא פרסמתי- - -
שימי משה:
תעבירו לנו העתק.
שימי משה:
אני מבקש לקבל העתק.
שימי משה:
אנחנו נעביר אותו למט"ים וליועצים שלנו ברמת השטח, והם יוכלו ללכת עם הלקוח לבנק ולהגיד לו "אל תבלבל המוח".
שימי משה:
במשך שנים אני משלם ריבית ועמלות, אם לא - נראה מה יכולים לעשות.
שימי משה:
מלבד לנו, כמי שמתמודד ברמת השטח בצורה אמיתית מול כל האנשים, אנחנו מתמודדים מתוך תפקידנו.
שימי משה:
לכן החוזר שביקשתי לקבל, אני מציע שתעביר לראשי הרשויות.
שימי משה:
כי באים אנשי עסקים לראש העיר, רואים אותו כמי שיכול להושיע אותם- -
יואב להמן:
יש לי כאן חוזר שיצא לכל הבנקים, למנכ"לים ולממונה על שעת חירום: "במקביל על הבנק להביא בחשבון את הקשיים שבהם נתונים הלקוחות במצב מיוחד זה.
יואב להמן:
במסגרת זאת יש להפעיל שיקול דעת בכל הנוגע לכיוון חיובי בחשבונות לקןחות, ובפרט כאשר אין באפשרותם של הלקוחות להתאימם בשל הנסיבות במסגרת האשראי בחשבון.
יואב להמן:
כפוף לשיקולי האשראי בבנק ראוי לנסות להקל על הלקוחות ולהעמיד להם את המקורות הדרושים להם בהעמדת מקורות אשראי מיוחדים בין אם כמסגרת מוסכמת עם הלקוח או במסגרת חד-צדדית כי פחדנו שחלק מהלקוחות הלכו לדרום ולא בקשר.
יואב להמן:
אם נבצר מהבנק להעמיד כעת את המסגרות המיוחדות - ניתן לחייב גם מעבר למסגרת".
יואב להמן:
זה בלי להגיד המילה האסורה "חריגה".
יצחק גלנטי:
אבל זה בחזקת המלצה בלבד.
אלחנן גלזר:
חוק לא מכבדים, אז את זה כן?
יואב להמן:
משפט אחרון: "ראוי לא לחייבם בריבית חריגה על תוספת אשראי זו".
יואב להמן:
יותר מזה אסור לי להגיד.
יואב להמן:
צבי זרחיה, לא פרסמת את זה?
יואב להמן:
אל תשלו עצמכם: גם אם ידע כל לקוח, זה לא אומר שזכותו מכוח הדבר הזה, כי המפקח אמר לקבל חריגה.
שימי משה:
הבנק לא יכול להתערב כשאני לא יכול ואני מוגבל.
יואב להמן:
נכון הוא יגיד שהוא לא רוצה לתת, לא בגלל המפקח.
שימי משה:
הצעה נוספת: יש למעלה מ-1,500 פניות של אנשי עסקים מהצפון שנמצאים בסכנת הכרזה של חשבונות מוגבלים בגלל צ'קים חוזרים.
שימי משה:
אני לא יודע איך אתה יכול לעשות את זה ובמה אתם יכולים לעזור דווקא משום שהבנקים עשו את מה שעשו.
שימי משה:
איך אפשר לבטל את רוע הגזירה, ושלא יזכו לתואר הלא מכובד "לקוח מוגבל".
יואב להמן:
זה לא לקוח מוגבל, זאת בעיה עסקית חמורה מאוד.
שימי משה:
בוודאי.
שימי משה:
אם הבנקים כבר עשו את מה שעשו, והם נשענו על התקנה החדשה- -
יואב להמן:
זה לא קשור לתקנה.
שימי משה:
- - הם לא כיבדו את הצ'קים, לא נתנו להם אשראי, ואמרו: "אני לא יכול".
רוחמה אברהם-בלילא:
יש לי הצעה לסיכום.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאור הדיון לאחר ששמענו את כולם, חייבת לצאת מפה קריאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת מבקשת מהמפקח על הבנקים לאתר דרכים נוספות ולמצוא פתרונות כדי לסייע ללקוחות הפרטיים והעסקיים הגרים בצפון הארץ כדי שאלה יוכלו להתמודד עם המצוקות הבנקאיות היום-יומיות בגלל הלחימה בצפון.
רוחמה אברהם-בלילא:
כמו-כן הוועדה מבקשת לפרסם שנית את חוזר הבנקים בנושא שירותים בנקאיים בסניפי בנק באזור הצפון.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת תפנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה בבקשה שיפנה לדחיית התשלומים: ארנונה, חשמל, מקדמות מס, ביטוח לאומי, מע"מ ועוד כל עוד נמשכת המלחמה לכל תושבי הצפון.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש הערות?
יצחק גלנטי:
אני מבקש להוסיף: יש תשלומים קבועים, כמו למשל מים- -
רוחמה אברהם-בלילא:
אמרתי: ארנונה, חשמל, מים, תשלומי מקדמות, מס.
אסתרינה טרטמן:
מה לדחות?
רוחמה אברהם-בלילא:
בחודש לפחות.
רוחמה אברהם-בלילא:
עד שהמלחמה תסתיים.
אסתרינה טרטמן:
אז ישלמו בחודש הבא שני תשלומים?
יצחק גלנטי:
יש דירות רבות ריקות בצפון, שלא צורכות חשמל ולא מים, אבל יש תשלומים קבועים שצריך לשלם אותם גם אם לא צורכים את כל אלה.
יצחק גלנטי:
את הדבר הזה לדעתי, לפחות לתקופת המלחמה, יש לבטל.
יצחק גלנטי:
אני מדבר על תשלום כאשר אין שום שימוש.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו יכולים לפנות למנכ"ל משרד ראש הממשלה, ואת זה אנחנו עושים.
רוחמה אברהם-בלילא:
שוחח איתו בטלפון ותן לו את המשוואה שהצעת פה.
יואב להמן:
אותה קריאה שאתם קוראים לבנקים לעשות את זה, אפשר לפנות לחברות שבמידת האפשר יעשו את ההקלות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו יכולים לעשות את זה באמצעות מנכ"ל משרד ראש הממשלה כי הוא מונה לפקח.
יצחק אליאסוף:
אני פניתי אל המפקח על הבנקים להוריד את העמלות ואת הריביות שמתייחסות למשקי הבית בצפון בתקופת המלחמה, שגם הם יהיו שותפים למאמץ המלחמתי.
שימי משה:
בנושא ההגבלה אני מבקש לחפש נוסחה- -
רוחמה אברהם-בלילא:
כתבתי את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
פתרונות בנושא ההגבלה, הוא יכול לבדוק.
שימי משה:
אנחנו מודים לך.
אסתרינה טרטמן:
אני מסכימה איתך שאנחנו צריכים לצאת בהודעה מסכמת, אבל חשוב לי כחברה בוועדה שהקריאה שלנו לא תהיה פופוליסטית שמאחוריה אין כלום- -
רוחמה אברהם-בלילא:
זה לחלוטין לא פופוליסטי.
אסתרינה טרטמן:
אנחנו באותו צד של המתרס.
אסתרינה טרטמן:
להפך, אני בעד ואני שמחה על ההכרזה.
אסתרינה טרטמן:
אבל בקריאה שלנו צריך לחדד, כי אם הוא יגיד שיפנה ויבדוק, מה המשמעות?
אסתרינה טרטמן:
בנוסח ביקשתי לדחות את התשלומים.
אסתרינה טרטמן:
דחיית התשלומים אומר שישלמו כשתיגמר המלחמה את כל התשלומים במכה אחת?
רוחמה אברהם-בלילא:
אין מה לעשות, אין ברירה אחרת.
יצחק גלנטי:
ניתן לפרוס.
אסתרינה טרטמן:
צריך לבחון - יש כאלה שיכולים לשלם.
אסתרינה טרטמן:
אלה שבמצוקה צריך לבוא לקראתם עם אופציה של פריסת התשלומים.
אסתרינה טרטמן:
להיות ממוקדים בניסוח כדי שזה יהיה גם מעשי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז לדחייה או לפריסת התשלומים.
קריאה:
לדחייה ולפריסת התשלומים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הוספתי את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חוזרת על כל הודעת הסיכום: ועדת הכנסת מבקשת מהמפקח על הבנקים לאתר דרכים נוספות ופתרונות כדי לסייע ללקוחות הפרטיים והעסקיים הגרים בצפון הארץ כדי שאלה יוכלו להתמודד עם המצוקות הבנקאיות היומיומיות כתוצאה מהמלחמה; כמו-כן לפרסם חוזר לבנקים בנושא שירותים בנקאיים בסניפי בנק באזור הצפון.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת תפנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה בבקשה שיפנה לדחיית התשלומים ולפריסתם: ארנונה, חשמל, תשלומי מקדמות מס, ביטוח לאומי, מע"מ ועוד - כל עוד נמשכת המלחמה בצפון.
שימי משה:
המגבלות לא מוזכרות.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה מוזכר.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברגע שאני מדברת על המפקח על הבנקים- - -
קריאה:
צריך לדבר על חשבונות מוגבלים.
יואב להמן:
בהודעה שלכם תדגישו לציבור שהמפקח הגמיש את ההוראה 325, וזה להלן המשפט: לצטט מתוך החוזר הזה.
אסתרינה טרטמן:
זאת ההודעה של מה שאנחנו מבקשים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בסניפי הבנק באזור הצפון- - -
אסתרינה טרטמן:
זה צריך להיות מפורסם בכל הארץ כי מהצפון יושבים בכל הארץ, זה צריך להגיע לידיעת כל הציבור בישראל.
יואב להמן:
ההחלטה שלך היא "רשמה לפניה את הודעת המפקח בנוסח זה וזה", ולהודעה שלכם תיתנו אתם את הפרסום, ואז אולי מישהו יקרא את זה.
אסתרינה טרטמן:
צריכים שיפרסמו להביא לידיעת כל הציבור בישראל כי המפקח על הבנקים- -
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת מבקשת מהמפקח על הבנקים - - רושמת לפניה את תוכן הודעת המפקח על הגמשת ההוראה 325 או הוראת מסגרות האשראי בעקבות המצב המיוחד בצפון.
אסתרינה טרטמן:
המלצתו היא לנסות ולהקל על לקוחות ולהעמיד להם מקורות דרושים, וכי ניתן לכבד ללקוחות אלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא צריך, זה כבר בציטוט.
אסתרינה טרטמן:
זה המשפט הכי חשוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפרוטוקול זה מספיק.
יואב להמן:
בהודעה שלכם - -
אסתרינה טרטמן:
זאת ההודעה.
אסתרינה טרטמן:
זה הכי חשוב.
אסתרינה טרטמן:
בהתייחס ל-325 – לכבד ללקוחות אלה חיובים גם מעבר למסגרות.
יואב להמן:
זה לא מומלץ.
יואב להמן:
הם לא צריכים את זה.
יואב להמן:
כתבתי את זה כדי שלא יהיה תירוץ.
יואב להמן:
לכן אני אומר, תני כל המשפט.
אסתרינה טרטמן:
ניתן לכבד ללקוחות- -
יואב להמן:
את חוזרת לעניין הזה, וזה הפתרון הכי פחות טוב.
יואב להמן:
אם את שואלת אותי, הבקשה שלי על חריגה לא מתקיימת.
יואב להמן:
זאת לא ההמלצה שלי.
יואב להמן:
גובים ריבית חריגה כי המחשב מתוכנת כך.
יואב להמן:
ההמלצה שלי לתת הלוואות פריים פלוס 1.
יצחק גלנטי:
אבל אנחנו מוציאים פה המלצה מטעם ועדת הכנסת.
יואב להמן:
אבל ההמלצה היא לא לעשות חריגה.
יואב להמן:
החריגה זה לא בונוס.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת רושמת לפניה את תוכן מכתבו של המפקח על הבנקים על הגמשת ההוראה 325 – מסגרות האשראי – בעקבות המצב המיוחד בצפון, והמלצתו להקל על לקוחות ולהעמיד להם מקורות אשראי.
רוחמה אברהם-בלילא:
בסדר?
יואב להמן:
מאה אחוז.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חוזרת על כל נוסח ההודעה: ועדת הכנסת מבקשת מהמפקח על הבנקים לאתר דרכים נוספות ופתרונות כדי לסייע ללקוחות פרטיים ועסקיים הגרים בצפון הארץ כדי שאלה יוכלו להתמודד עם המצוקות הבנקאיות היומיומיות כתוצאה מהלחימה בצפון.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת רושמת לפניה את תוכן מכתבו של המפקח על הגמשת ההוראה 325 - מסגרות האשראי - בעקבות המצב המיוחד בצפון, והמלצתו להקל על לקוחות להעמיד מקורות אשראי.
רוחמה אברהם-בלילא:
כמו כן לפרסם את החוזר לבנקים- -
יואב להמן:
זאת אותה הודעה.
יואב להמן:
הוא לא יפרסם לי.
יואב להמן:
מה, אני אשלח שוב את ההודעה לעיתונות?
יואב להמן:
את מפרסמת את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הורדתי את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת תפנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה בבקשה שיפנה לדחייה ולפריסת התשלומים: ארנונה, מים, חשמל, תשלומי מקדמות מס, ביטוח לאומי, מע"מ ועוד – כל עוד נמשכת המלחמה בצפון.
רוחמה אברהם-בלילא:
כולם בעד הודעת הסיכום.
רוחמה אברהם-בלילא:
שלום, גבירותיי ורבותיי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני שמחה לפתוח ישיבה נוספת של ועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
על סדר היום שלנו: קביעת מסגרת הדיון להודעת ראש הממשלה, שתימסר לכנסת ביום שני, כ' באב התשס"ו, 14 באוגוסט 2006.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה שלי, חברים, היא להביא את זה למצב כזה: ראש הממשלה יפתח את הדיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאחר מכן ידבר יושב-ראש האופוזיציה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאחר מכן, נפתח בדיון סיעתי של 10 דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מעבר לכך, כיוון שיש את 25 החתימות, במקום לקיים דיון אחר-כך, כהצעה לסדר, היתה בקשה מרבים מקרב חברי הבית לשלב - לקחת את אותן 10 דקות, ולתת יותר זמן לשתי הסיעות שהגישו את ההצעות לסדר, קרי: הליכוד והאיחוד הלאומי.
אביגדור יצחקי:
כל אחת מהן 10 דקות?
רוחמה אברהם-בלילא:
כן, תוספת.
רוחמה אברהם-בלילא:
כהצעה לסדר זה מגיע להן, אז הן יחלקו את הזמן.
רוחמה אברהם-בלילא:
כלומר, אם אני פורטת את זה: כל סיעה מקבלת 10 דקות--
קריאה:
בלי תשובת שר מהממשלה.
אריה האן:
לא, כי אז אין הצעות לסדר.
אריה האן:
זה כאילו שההצעות לא קיימות.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעות לא קיימות, ואנחנו מצביעים על הודעת סיכום.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם כן, כדי לפרוט את זה נכון: כל הסיעות מקבלות 10 דקות, למעט הליכוד שיקבל 20 דקות, וסיעת האיחוד הלאומי-מפד"ל, שמקבלת גם היא 20 דקות.
רוחמה אברהם-בלילא:
זו ההצעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד ההצעה - פה אחד ההצעה נתקבלה.
משה שרוני:
20 הדקות כוללות את הנאום של יושב-ראש האופוזיציה?
רוחמה אברהם-בלילא:
זה תמיד בא בנפרד.
אריה האן:
זה פודה את החתימות.
רוחמה אברהם-בלילא:
10 הדקות הנוספות שנתתי לסיעות הליכוד והאיחוד הלאומי-מפד"ל פודות את 25 החתימות שהן הגישו, ולא יתקיים דיון בנוסף לכך.
רוחמה אברהם-בלילא:
תודה לכולכם, הישיבה נעולה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בוקר טוב, חברי ועדת הכנסת, שבוע נוסף בוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
התכנסנו כאן לקבוע את מסגרת הדיון להודעת הממשלה ול-25 חתימות שהוגשו.
רוחמה אברהם-בלילא:
הערה למזכירות.
רוחמה אברהם-בלילא:
זו כבר הפעם הששית שאני מבקשת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת, אריה האן, שברגע שיש בקשה, גם של 25 חתימות, שזה יהיה כתוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתם לא כותבים את זה.
אריה האן:
דבר ראשון, נעביר לך את החתימות.
אריה האן:
דבר שני, מכסת הזמן נקבעת פה רק לדיון ולא להצעות לסדר-היום.
אריה האן:
מכסת הזמן להצעות לסדר-היום, התקנון קובע.
רוחמה אברהם-בלילא:
כשאני מביאה את קביעת סדר-היום בפני חברי לוועדה, מן הראוי, כאשר גם האופוזיציה מגישה 25 חתימות, שאני אדע את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זו לא רק הודעת הממשלה, זה גם 25 חתימות.
גאולה רזיאל:
האם זה בסדר שנודיע לך בעל-פה?
רוחמה אברהם-בלילא:
לא, אני רוצה את זה בכתב, אני רוצה שזה גם ייכנס לסדר-היום.
רוחמה אברהם-בלילא:
בוקר טוב, אדוני.
ראובן ריבן:
כבוד היושבת-ראש, ברשותך, אנחנו מסכימים שיהיה דיון בדיוק באותה שבלונה שהיתה כאשר היתה שרת החוץ.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה שאני מציעה, כפי שהיה בשבועות האחרונים, דהיינו, שר האוצר יפתח את הדיון, לאחר מכן יהיה דיון סיעתי, עשר דקות לכל סיעה, יהיו או לא יהיו הודעות סיכום, לפי רצון המפלגות, ולאחר מכן יתקיים הדיון של הסיעות של 25 החתימות.
רוחמה אברהם-בלילא:
שתי הצעות לסדר-היום, עשר דקות לכל סיעה שמגישה, זה מה שהיה כאשר שרת החוץ ציפי לבני היתה.
ראובן ריבן:
נדמה שהיה אז שילוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
בדיון שהיה עם ראש הממשלה בשבוע שעבר, זה שולב, מכיוון שהיתה בקשה מיוחדת, היה פורמט אחר.
ראובן ריבן:
גם כשהיתה שרת החוץ.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז זה לא שולב.
ראובן ריבן:
נציג הכוד דיבר עשר דקות, כאשר הסכמנו שהוא ידבר על חשבון ההצעה לסדר ש-25 חברים הגישו.
רוחמה אברהם-בלילא:
תרשה לתקן אותך, אדוני.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני הולכת בדיוק על אותה המתכונת שהיתה עם שרת החוץ, והמתכונת שהיתה היא, ששרת החוץ פתחה, לאחר מכן דיבר יושב-ראש האופוזיציה, שלא על חשבון הזמן, לאחר מכן היה דיון סיעתי של עשר דקות, אחר כך היה דיון של 25 חתימות בנפרד.
ראובן ריבן:
אני מבקשת להציע הצעה שתחסוך וגם תתקבל – מיד לאחר שר האוצר נציג הכוד ידבר עשר דקות, והעשר הדקות האלה יהיו גם על חשבון ההצעה לסדר שהגשנו.
רוחמה אברהם-בלילא:
הגשתם הצעות לסדר-היום בנושא פתיחת שנת המודים, ועל פתיחת שנת המודים מתכוונת לענות שרת החינוך.
רוחמה אברהם-בלילא:
שר האוצר יספר מה הממשלה עשתה בתקופת המלחמה, וכיצד היא נערכת ום שאחרי.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שההצעות לסדר-היום שהוגשו הן בעניין פתיחת שנת המודים, אני סבורה שמן הראוי שמי שתענה על היערכות משרד החינוך לפתיחת שנת המודים תהיה שרת החינוך, ולכן צריך להפריד את שני הנושאים הללו.
רוחמה אברהם-בלילא:
למרות רצונכם לחסוך את זמנה היקר של הכנסת, מבחינת ההיבט של החיסכון בזמן זה אותו זמן, ואני סבורה שצריך להקדיש לזה שני דיונים נפרדים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד – פה אחד ההחלטה על סדר-הדיון אושרה פה אחד
רוחמה אברהם-בלילא:
ההחלטה התקבלה פה אחד.
רוחמה אברהם-בלילא:
תודה רבה, רבותי וגבירותי.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברי חברי הכנסת, גברתי היועצת המשפטית לכנסת, אורחים יקרים, למען הסדר הטוב כל האורחים מתבקשים לכבות טלפונים סלולריים.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה מפריע לשידור.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי שהטלפון שלו יהיה פתוח, יוצא מייד.
רוחמה אברהם-בלילא:
סדר הדיון הוא כדלקמן.
רוחמה אברהם-בלילא:
אפתח את הדיון, אומר כמה מילים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אומר לחברי הוועדה מהן הסמכויות שלהם לנוכח בקשת הנשיא.
רוחמה אברהם-בלילא:
אקריא את האפשרויות שנמצאות בחוק יסוד: נשיא המדינה, כדי שלחברי הכנסת יוברר כל הנושא ותוברר כל המהות – כיצד מפסיקים כהונה, או אם נידרש לכך מדיחים נשיא – כדי שכולם ידעו במה מדובר.
רוחמה אברהם-בלילא:
גם אחווה דעתי בעניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאחר מכן אאפשר לכל חברי הכנסת להתבטא בעניין.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכל חבר כנסת יוקצב פרק זמן של ארבע דקות.
רוחמה אברהם-בלילא:
כל מי שירצה להתבטא מוזמן להירשם אצל מנהלת הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברי חברי הכנסת, התכנסנו היום בעקבות בקשתו של הנשיא קצב לאשר לו נבצרות זמנית.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפי סעיף 22(א)(2) לחוק יסוד: נשיא המדינה במשך יום ה', 14 בספטמבר 2006, מהשעה שמונה בבוקר ועד חצות.
רוחמה אברהם-בלילא:
פנייתו של הנשיא נתקבלה בלשכתי ביום שני, 11 בספטמבר 2006, בשעה 10:20.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת להקריא לכם את תוכן המכתב והוא גם יחולק: "לכבוד יושבת-ראש ועדת הכנסת, גב' רוחמה אברהם.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנידון : הודעה לפי סעיף 22(א)(2) לחוק יסוד: נשיא המדינה, התשכ"ו-1964.
רוחמה אברהם-בלילא:
נוכח ועל אף החקירה המתנהלת על-ידי משטרת ישראל, בעקבות פנייתי שלי ליועץ המשפטי לממשלה, אני ממשיך למלא את תפקידי ולהפעיל את סמכויותי באחריות ובמסירות, למרות הימים הקשים העוברים עלי ועל משפחתי.
רוחמה אברהם-בלילא:
נתבקשתי למנות את הנשיאה הבאה של בית המשפט העליון ביום חמישי, כ"א באלול תשס"ו, 14 בספטמבר 2006.
רוחמה אברהם-בלילא:
באתי למסקנה כי נוכח חקירת המשטרה, עדיף שלא אני אמנה את הנשיאה הבאה של בית המשפט העליון.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברצוני למנוע כל מחלוקת בטקס הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בתיאום עם יושבת-ראש הכנסת אני מודיע לוועדת הכנסת, על-פי סעיף 22(א)(2) לחוק יסוד: נשיא המדינה כי נבצר ממני זמנית למלא את תפקידי כנשיא המדינה במשך יום חמישי, כ"א באלול, 14 בספטמבר 2006, החל מהשעה 08:00 ועד לשעת חצות, ובפרק זמן זה בלבד.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקש מוועדת הכנסת הנכבדה לאשר את הודעתי".