GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אחמד טיבי:
הכל היה מתואם לראשונה בחיי עם יושב ראש הקואליציה וכמובן, שלא לשכוח, עם סיעת האופוזיציה גם.
רוחמה אברהם-בלילא:
אין איזו מילת תודה לוועדת הכנסת שהביאה את זה?
אחמד טיבי:
זה לא היה מגיע לוועדת הכנסת, רבותיי, ללא אישורה מראש של גברתי, יושבת ראש הוועדה, שעשתה רבות, במשך כל היום...
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך, חבר הכנסת טיבי.
אביגדור יצחקי:
אני לא רוצה לדבר על הנושא עצמו אלא רק על התהליך, שאני חושב שאנחנו צריכים כולנו לאמץ אותו ולהעלותו על נס.
אביגדור יצחקי:
דוקטור אחמד טיבי הגיע אלי עם חבילת חוקים.
אביגדור יצחקי:
דנו בכל אחד בכובד ראש וישבנו שעה ארוכה ועל חלק אמרנו: לא ועל חלק אמרנו: כן.
אביגדור יצחקי:
על אותם דברים שאמרנו: כן, אנחנו מקדמים אותם יחד ולכן, אני פונה לכל חברי הכנסת מהקואליציה והאופוזיציה: לפני שמניחים הצעות חוק, להגיע להסכמה מראש, כולל כאלה שהם לא באופוזיציה ולא בקואליציה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד – 14 נגד – אין נמנעים – אין אני קובעת, שהצעתו של חבר הכנסת טיבי קיבלה פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הרכב הוועדה המשותפת של ועדת הכספים והוועדה לזכויות הילד לעניין הצעה לסדר היום בנושא: "350,000 ילדים בסכנת חיים בגלל העוני וקיצוץ קצבאות הילדים".
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת לנושא הבא: הרכב הוועדה המשותפת של ועדת הכספים והוועדה לזכויות הילד לעניין הצעה לסדר היום בנושא: 350,000 ילדים בסכנת חיים בגלל העוני וקיצוץ קצבאות הילדים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הכנסת החליטה בישיבתה מיום רביעי, י"ח בסיוון השתס"ו, 14 יוני 2006, להעביר לוועדה המשותפת של ועדת הכספים והוועדה לזכויות הילד את הצעתו של חבר הכנסת שמואל הלפרט בנושא: 350,000 ילדים בסכנת חיים בגלל העוני וקיצוץ קצבאות הילדים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הוועדה תהיה בת 10 חברים, 5 מכל ועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מטעם ועדת הכספים, חברי הכנסת: ישראל כץ, סטס מסזנ'יקוב, שי חרמש, יצחק וקנין ואני מבקשת מסיעת גיל להכריע בין שני חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אדוני, יושב ראש הקואליציה, צריך להגיע להכרעה כי נתנו לי שני שמות: סלומינסקי וגם של גלזר ואני מבקשת, עד אחרי הצהריים - -
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכספים העבירה לנו 2 שמות ואני מבקשת מכם להכריע בנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
הוגשו חבר הכנסת סלומינסקי וחבר הכנסת גלזר.
אביגדור יצחקי:
5-5
רוחמה אברהם-בלילא:
מטעם הוועדה לזכויות הילד, חברי הכנסת: שלי יחימוביץ, שמואל הלפרט, דב חנין, יעקב מרגי ודוד טל.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שחבר הכנסת הלפרט העלה את זה וזה בוועדה לזכויות הילד, יו"ר הוועדה המשותפת תהיה חברת הכנסת שלי יחימוביץ.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד, מי נגד.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד – 8 נגד – אין נמנעים – אין ד.
רוחמה אברהם-בלילא:
קביעת ועדות לדיון בהצעות החוק הבאות: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – מועד ישיבת הפתיחה של הכנסת), הצעת חה"כ דוד טל (פ\17\110) הצעת חוק יסדו: הכנסת (תיקון – מועד ישיבת הפתיחה של הכנסת), הצעת חה"כ משה גפני (פ\17\374)
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת לנושא הבא: קביע ועדות לדיון בהצעות החוק הבאות:
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – מועד ישיבת הפתיחה של הכנסת), הצעתו של חבר הכנסת דוד טל, פ\17\110 והנושא השני זה הצעת חוק זהה, של חבר הכנסת גפני, פ\17\374.
רוחמה אברהם-בלילא:
במליאה לא היתה הכרעה ונאמר שם שזה יידון או בועדת חוקה או בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
למען הסדר הטוב, חבר הכנסת דוד טל יציג את הנושא.
דוד טל:
אציג זאת בקצרה: אמנם הכותרת של הצעת החוק היתה חוק יסוד ונכון שמתקנים גם חוק יסוד, אבל התיקון עצמו מתבצע בחוק רגיל.
דוד טל:
ראוי ונכון שתיקון בחוק הכנסת יידון בוועדת הכנסת ולא בוועדה אחרת.
דוד טל:
זה לא נדיר שתיקונים מסוג זה מתוקנים בוועדת הכנסת.
דוד טל:
היו לנו בעבר מקרים רבים שהעבירו והעתיקו וגזרו מחוק יסוד והעבירו לחוק רגיל לוועדת הכנסת.
דוד טל:
ההצעות הללו אכן נדונו כאן, בוועדה הזאת.
דוד טל:
אני יכול לתת דוגמה: תיקון מס' 29 למשל, שרצו לקבוע הוראות לכינוס הכנסת בזמן הפגרה וגם שם, התבצעה איזו הורדה מחוק יסוד: הכנסת לחוק כנסת רגיל.
דוד טל:
כך היה גם לדעתי בתיקונים 27,31 ו-32.
דוד טל:
אשר על כן, אני רוצה לומר שהדבר שגור כאן, בוועדה שלנו ולכן, אני מציע לאשר זאת.
דוד טל:
זו האכסניה האמיתית.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת גפני?
משה גפני:
אין לי מה להוסיף.
משה גפני:
מה שאמר חבר הכנסת טל זה בסדר גמור.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתה בעד להכריע שזה יישאר בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתם מתבקשים להצביע.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד – 10 נגד – אין נמנעים – אין אני קובעת שהצעת החוק תידון בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת להכניס את זה לשבוע הבא בבקשה.
דוד טל:
צריך לדון בזה השבוע, גברתי.
רוחמה אברהם-בלילא:
היום כבר יום שלישי, מחר יום רביעי.
דוד טל:
אבל צריך לדון בזה בועדת הכנסת.
דוד טל:
זה כבר עבר קריאה טרומית.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אבדוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שאישרנו פטור מחובת הנחה להצעתו של חבר הכנסת אזולאי, צריך לאפשר לו שזה יעבור בקריאה טרומית במליאה ולאחר מכן, זה יידון בוועדת הכנסת.
דוד טל:
אם יושבת הראש מבטיחה לי, אני לא יכול שלא לקבל את דבריה.
שמואל הלפרט:
אני מבקש להוסיף לנושא של מועד פתיחת הכנסת, שכל פתיחת כנסת תתחיל עם פרק תהילים.
שמואל הלפרט:
הדבר הזה נהוג בהרבה מקומות בעולם.
רוחמה אברהם-בלילא:
כשנדון בהצעת החוק, אתה מוזמן לבוא ולומר את דבריך.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו ממשיכים בסדר היום: הצעתו של חבר הכנסת מגלי והבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
גם פה לא היתה הכרעה במליאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ניתוק מים מבתי תושבים ביישובי הצפון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתמול כינסתי את שני ראשי הוועדות, חבר הכנסת משה כחלון ואת חבר הכנסת גאלב מג'אדלה והגענו לסיכום דברים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא יידון בוועדת הפנים וכל מה שקשור בחברת "מקורות" יובא לאחר מכן לוועדת הכלכלה, בהמלצת ועדת הפנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
סוכם על שני ראשי הוועדות ואני מבקש להביא זאת להצבעה, שזה יידון בראש וראשונה בוועדת הפנים ולאחר מכן, זה יועבר לוועדת הכלכלה.
מגלי והבה:
המטרה בהצעה לסדר היא לאפשר שלא יהיו ניתוקי מים לישובים.
מגלי והבה:
אם אנחנו הולכים לעשות פה, בכנסת, בירוקרטיה, שאני אביא את זה לדיון בוועדת הפנים ושהיא תמליץ לוועדת הכלכלה - -
רוחמה אברהם-בלילא:
זה יהיה הרבה יותר קצר ממה שאתה חושב.
מגלי והבה:
אמרתי את זה גם במליאה: אם ועדת הכלכלה היא זו שמוסמכת, בואו נעביר את זה ונדון ונקבל החלטות שלא יהיו ניתוקי מים לאוכלוסייה בצפון.
מגלי והבה:
לא צריך לשחק משחקי אגו בין יושב ראש ועדה כזה או אחר.
מגלי והבה:
גם כך זה מתעכב.
מגלי והבה:
צריך את "מקורות" והיא צריכה לתת התייחסות.
מגלי והבה:
כשאדוני, יצחקי, היה מנכ"ל ראש הממשלה הוא טיפל בסוגיה ולא היו ועדות.
מגלי והבה:
היום, צריך ועדות בשביל זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת והבה, הנושא כאוב וחשוב שינתן פתרון מיידי לבעיה הזאת וזה על דעת שני ראשי הוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
סוכם שאם יהיה צורך שיושב ראש ועדת הפנים יסיים את העניין בוועדת הפנים, הוא יסיים אותו שם.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו כאן עושים את הכל כדי לא לאפשר לבירוקרטיה לטחון גם את הנושא החשוב הזה.
משה גפני:
גברתי היושבת ראש, אין מושג כזה בתקנון.
משה גפני:
מדובר בהצעה לסדר וצודק חבר הכנסת מגלי והבה.
משה גפני:
או שמעבירים את זה לועדה פלונית או - -
רוחמה אברהם-בלילא:
אמרתי עכשיו שזה עובר לוועדת הפנים.
משה גפני:
לא, אבל המציאות שזה יעבור אחרי זה לועדה אחרת.
משה גפני:
בהצעת חוק אפשר לפצל, אבל בהצעה לסדר זה הופך להיות דבר מאוד מעניין.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו מדברים על הבעיה בכללותה, שאם תהיה סחבת ויו"ר "מקורות" יידרש להיקרא לועדת הכלכלה ולנמק, אז יהיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו מעבירים לוועדת הפנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד – 9 נגד – אין נמנעים – אין הצעתו של חבר הכנסת מגלי והבה תועבר לוועדת הפנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
ו.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט למיזוג הצעות החוק הבאות:
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק איסור סחר בבני-אדם (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2005, הצעת חה"כ זהבה גלאון הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 91) (איסור סחר בבני-אדם), התשס"ו-2006, מטעם הממשלה
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שיו"ר ועדת החוקה שלח אלי מכתב, זה רק עניין טכני.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא צריך לנמק.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת את אישורה של הוועדה לצורך הענין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד – 7 נגד – אין נמנעים – אין אני קובעת ששתי הצעות החוק מוזגו.
רוחמה אברהם-בלילא:
ז.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש למישהו משהו לומר בנושא שונות?
רוחמה אברהם-בלילא:
בנושא של שירות לאומי לבנים, למען הפרוטוקול, אנחנו נצטרך לאשר את זה גם.
רוחמה אברהם-בלילא:
מדובר בהעברת הצעת החוק מוועדת החוץ והביטחון לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
הכנסת החליטה ביום ח' בתמוז התשס"ו, 4 ביולי 2006, להעביר את הצעת חוק שירות לאומי בהתנדבות לבנים (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2006, לדיון בוועדת החוץ והביטחון לשם הכנסת לקריאה שניה ושלישית.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאחר דיון ודברים מאתמול להיום סוכם שהצעת החוק תובא לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
לשם כך, אני מבקשת את אישורה של הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה עוברת להצבעה במליאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לכולם.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבריי חברי הכנסת, אני מודה לכם על כך שאתם באים לישיבה החשובה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא:
עצם העובדה שאנחנו דנים גם בסוגיות הללו, לא משנה מה נחליט, אני חושבת שזה די תופס מקום ודי עוזר.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפני כשלושה שבועות היתה החלטה של ראשי הסיעות שישיבות הוועדות לא יתחילו באותה שעה, וגרמנו לכך שיהיו ועדות שיתחילו בלוח זמנים מאוחר יותר.
רוחמה אברהם-בלילא:
זאת אומרת, תהיינה ועדות שיתחילו ב-9:00, 11:00 וכו'.
רוחמה אברהם-בלילא:
השינויים בלוח הזמנים מראים שיש נוכחות של יותר מ50% נוכחות של חברי הכנסת, יש פחות ריצות במסדרונות והדיונים הרבה יותר אפקטיביים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בשבוע שעבר, דנו בנושא של הצעות החוק הפרטיות.
רוחמה אברהם-בלילא:
בתום הישיבה ביקשנו מארבל לנסות ולהביא ממצאים של בדיקה במחלקה המשפטית, גם כתוצאה מתלונות של חברי כנסת שהצעות החוק שוהות שם מעבר למה שהיה צפוי.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאחר מכן, נעבור לרעיונות.
רוחמה אברהם-בלילא:
נושא כבד נוסף הוא הנוכחות במליאה, שאני רואה אותו כחלק לא מבוטל מעבודתה ותדמיתה של הכנסת, כי הציבור שבוי בקונספציה שעבודת הכנסת היא רק מה שמתרחש במליאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
כשאמצעי התקשורת מראים שהמליאה הריקה, הם לא יודעים כמה קשה אנחנו עובדים בוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חושבת שצריך לעשות פרסום לכך שאנחנו עושים עבודה בוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
יכול להיות שבשבוע הבא אביא לוועדת הכנסת בקשה של יושבי-ראש הוועדות לגבי יום רביעי, בקשה שנביא אותה בפני יושבת-ראש הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מ-9:00 עד 11:00 ביום רביעי זה זמן קצר ולא מספיקים לעשות כמעט שום דבר בוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
בוודאי שאביא את זה לדיון בוועדה לפני שנעביר את המכתב ליושבת-ראש הכנסת - להתחיל את ישיבת המליאה ב-13:00 במקום ב-11:00, כדי לאפשר קיום ועדות מ-9:00 עד 11:00 ומ-11:00 עד 13:00, כך שלא כל הוועדות לא יהיו באותו זמן, כמו שזה בשאר הימים.
ראובן ריבלין:
אבל את פוגעת ברמה אחרת של עבודת הכנסת.
ראובן ריבלין:
במליאה של ביום רביעי, בשעה 11:00, יש הקטע הראשון של שאילתות בעל-פה.
ראובן ריבלין:
אפשר תמיד לתת אישור לקיים את ישיבות הוועדות עד 12:00, ולפני 12:00 לא יתחילו דיון בהצעות החוק הפרטיות.
ראובן ריבלין:
כך יהיו פחות ערעורים על ההצעות הדחופות.
ראובן ריבלין:
אבל יכול להיות בשעה 14:00, שהיא השעה שבה מסתיימות ההצבעות ומתחיל הדיון בהצעות לסדר היום במליאה, ועדות הכנסת יכולות לשוב לפעול.
דוד אזולאי:
אולי אפשר לבדוק אפשרות שישיבת המליאה תתחיל מוקדם יותר.
רוחמה אברהם-בלילא:
זאת יכולה להיות בעיה.
מוחמד ברכה:
השאילתות בעל-פה הן סמכות של היושבת-ראש.
מוחמד ברכה:
לא צריך לכנס נשיאות כדי לאשר שאילתות בעל-פה.
מוחמד ברכה:
אפשר שהיושבת ראש תעסוק בשאילתות בעל-פה לא ביום שני, אלא ביום שלישי, רביעי וחמישי, ואז הן יעלו ביום שלישי שבלאו הכי הוא יום שקט, ואז אפשר ביום רביעי להתחיל את הוועדות ב-8:30 והמליאה תתחיל ב-12:00.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא כולם יגיעו ב-8:30.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש חברי כנסת שלא ישנים בירושלים.
מוחמד ברכה:
בהצעה שלי את מרוויחה פעמיים - את מכניסה חיות נוספת ליום שלישי, ומורידה מהעומס של יום רביעי.
רוחמה אברהם-בלילא:
בואו נפתח את זה לדיון מאוחר יותר, אבל לפני כן ארבל תציג את ההתייעצות בלשכה המשפטית.
ארבל אסטרחן:
על הנושא של הגבלת מספר הצעות החוק כבר דובר.
ארבל אסטרחן:
היה רעיון נוסף שהועלה, וניסינו לחשוב על כך גם אצלנו בלשכה המשפטית ואוכל להציג זאת אם חברי הכנסת ימצאו בכך עניין.
ארבל אסטרחן:
הרי חלק מהטענות של חברי הכנסת הן שלוקח זמן מרגע שמגישים הצעת חוק ועד שהיא מונחת.
ארבל אסטרחן:
כיום, זה המצב כי יש בלשכה המשפטית מאות הצעות חוק.
ארבל אסטרחן:
מתמחה, יועץ משפטי עובר על כל ההצעות ומנסח אותן.
ארבל אסטרחן:
יש גם הרבה עבודה טכנית - לכתוב את ההצעות כמו שצריך.
ארבל אסטרחן:
הועלתה הצעה, לפיה חבר כנסת יוכל להניח את הצעת החוק בלי תיווך.
ארבל אסטרחן:
הוא יגיש הצעת חוק למזכירות הכנסת דרך המחשב, אוטומטית היא תקבל פ' ותונח.
ארבל אסטרחן:
רק בשלב מאוחר יותר - ופה צריך לחשוב האם זה יהיה לפני הדיון המוקדם או אחרי - חבר הכנסת יגיד: את זה אני רוצה להעלות לדיון, ואת זה צריך לנסח.
ארבל אסטרחן:
בשלב המוקדם, מובן שחבר הכנסת יוכל להתייעץ עם הלשכה המשפטית, כמו היום, התייעצות קלה, התייעצות כבדה יותר.
יעקב מרגי:
זה חיסכון של עבודת סרק.
ארבל אסטרחן:
צריך להדגיש פה שני דברים.
ארבל אסטרחן:
אחד, כשחבר הכנסת יודיע שהוא רוצה להעלות את הצעת החוק הזאת, הלשכה המשפטית תצטרך זמן - שבועיים-שלושה - כדי לנסח.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה כבר לא 45 יום, כך שבכל מקרה קיצרנו את הזמן.
ארבל אסטרחן:
חבר הכנסת יצטרך להודיע מראש איזו הצעת חוק הוא רוצה להעלות.
ארבל אסטרחן:
השאלה המרכזית פה, לדעתי, היא מהו אותו שלב שבו יידרש הניסוח, האם כאשר חבר הכנסת אומר "את זה אני רוצה להעלות לדיון מוקדם" - כי הרבה פעמים הוא אומר שהוא רוצה להעלות את זה לדיון מוקדם, מנסחים לו, זה הולך לוועדת שרים, ועדת שרים מתנגדת, ואז הוא מחליט שהוא רוצה להעלות משהו קצת אחר - -
רוחמה אברהם-בלילא:
אבל אנחנו מורידים את מספר הצעות החוק ה-50% אם לא יותר.
ארבל אסטרחן:
או שמה שהוא הניח יעלה לדיון מוקדם, רק מה שעבר והולך לוועדה - זה יהיה שלב הניסוח.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
או שיש הסכמת ממשלה, ואז בוודאי שזה צריך לעלות.
אריה האן:
זה בעצם פחות או יותר אותו רעיון שהעלה מאיר שטרית כשהיה השר המקשר.
אריה האן:
הוא אמר שכאשר רוצים להגיש הצעת חוק פרטית, יכתבו בסך-הכל את שם ההצעה ואת הרציו שלה, ורק בסמוך להעלאתה במליאה, המחלקה המשפטית תנסח אותה.
דוד אזולאי:
אתה לא יכול להגיש חצי מלאכה לוועדת שרים לענייני חקיקה.
אריה האן:
מבחינה טכנית, היום לכולם מנסחים והם מגישים.
אריה האן:
ועדת שרים לענייני חקיקה, באופן אמיתי, מתייחס להצעת החוק רק בסמוך להעלאתה.
אריה האן:
אנחנו מודיעים לה כשבועיים קודם שאֵלֶה ההצעות שהוגשו למזכירות כדרישה להעלות אותן במסגרת המכסה של הסיעה, ורק אז זה מובא לוועדת שרים לענייני חקיקה.
אריה האן:
לדוגמה, היום שיחררו מחובת הצעה מספר הצעות, הן תעלינה לדיון בוועדת שרים רק ביום ראשון.
אריה האן:
ועדת שרים דנה רק בסמוך להעלאה.
מוחמד ברכה:
בהמשך לדברים של המזכיר ושל היועצת המשפטית, אני חושב שהרעיון השני שהציעה ארבל הוא מצוין.
מוחמד ברכה:
זאת אומרת, בשלב של הקריאה הטרומית, אנחנו מצביעים לא על חוק אלא על רעיון.
מוחמד ברכה:
הרי למה זה נקרא קריאה טרומית ולא קריאה ראשונה?
אריה האן:
כי יש לה גם מעמד של הצעה לסדר.
מוחמד ברכה:
מצביעים על הרעיון.
מוחמד ברכה:
לכן אפשר שהניסוח יהיה אחרי שהצעת החוק עוברת בקריאה טרומית.
מוחמד ברכה:
מה שעובר קריאה טרומית, הולך למחלקת משפטית.
מוחמד ברכה:
זה מפחית את מספר הצעות החוק שצריך לנסח.
רוחמה אברהם-בלילא:
ארבל אומרת שעוד לפני שהצעת החוק מגיעה למליאה, ברגע שאתה רוצה להעלות אותה, תקבל ניסוח בלשכה המשפטית.
מוחמד ברכה:
אני בעד האפשרות השניה.
מוחמד ברכה:
למה להעמיס על הלשכה המשפטית כל מיני ניסוחים, שיכול להיות שבסוף אף פעם לא יגיעו להצבעה.
מוחמד ברכה:
לכן אחרי שהצעת החוק עוברת בקריאה טרומית, לפני שזה הולך לוועדה הרלוונטית, היא תלך ללשכה המשפטית, תעבור את הניסוח.
יעקב מרגי:
אבל הצעת חוק יכולה להיפסל על-ידי ועדת שרים לענייני חקיקה על ניסוח לא נכון.
דוד אזולאי:
יש בזה משהו.
דוד אזולאי:
אסור שניסוח חלקי יגיע לחקיקה גם בקריאה טרומית.
דוד אזולאי:
לפני שזה מגיע לוועדת שרים, זה צריך להיות מנוסח.
ראובן ריבלין:
אני מתייחס להצעה של עו"ד ארבל אסטרחן.
ראובן ריבלין:
אני חושב שההצעה הזאת היא טובה, כי היא מאפשרת שני מסלולים.
ראובן ריבלין:
כל מי שרוצה להגיש הצעת במסגרת על מנת שהיא תגובש במחלקה המשפטית, כמובן יכול לעשות זאת והוא יצטרך להמתין.
ראובן ריבלין:
דרך אגב, הצפיפות תלך ותפחת, אם כי ראיתי מספר חברי כנסת, בעיקר חדשים, שאצלם זה אף פעם לא ייפסק.
ראובן ריבלין:
הם תמיד יגישו 30-40 הצעות בשבוע
רוחמה אברהם-בלילא:
התבטל הדוח הסטטיסטי בנושא של הגשת הצעות חוק פרטיות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
אין דוח סטטיסטי.
קריאה:
תודיעו את זה לכולם.
ראובן ריבלין:
אני חושב שזאת טעות, אבל לא אכפת לי.
ראובן ריבלין:
יכול להיות דוח סטטיסטי, ויכול לא להיות.
ראובן ריבלין:
זה לא דרמטי.
ראובן ריבלין:
שום כשרון אמיתי לא ייעלם פה, ושום אדם לא יהיה במצב שהוא יוכל לומר שהוא מקופח.
ראובן ריבלין:
על ציר הזמן אין מקופחים בכנסת, כל אחד מקבל מה שמגיע לו ובדיוק.
ראובן ריבלין:
אני חושב שמה שארבל מציע יכול להיות דו-מסלולי.
ראובן ריבלין:
רוצה חבר כנסת שאינו מסוגל, אינו רוצה או אין לו זמן לנסח את החוק לאשורו, יעביר את זה ללשכה המשפטית.
ראובן ריבלין:
רוצה חבר כנסת, יגיש בקשה ישירות למזכירות.
ראובן ריבלין:
חבר כנסת שהגיש ישירות למזכירות, יקבל מיד פ', זה מונח על שולחן הכנסת מהר ככל האפשר - זה רק עניין של ההדפסה - הוא יכול לומר שהוא מבקש להעלות את הדבר הזה תוך שבועיים-שלושה, כאשר יחלפו 45 יום.
ראובן ריבלין:
המחלקה תסתכל ותעבד את הצעת החוק לקראת ההגשה.
נאזם בדר:
מי יקבע אם יש אלמנט של הסתה לגזענות או דברים כאלה שצריך להביא את זה לנשיאות כדי להחליט אם להניח או לא.
קריאה:
הלשכה המשפטית.
ארבל אסטרחן:
זאת אחת השאלות.
ארבל אסטרחן:
הרי כבר היום הלשכה המשפטית עוברת עבור הנשיאות על כל ההצעות כדי לראות אם יש בעיה של גזענות, שזה משהו מאוד נדיר.
ארבל אסטרחן:
בכנסת הזאת זה עוד לא היה.
ארבל אסטרחן:
גם על זה הלשכה המשפטית תוכל לעבור.
ארבל אסטרחן:
אם רוצים להשאיר את הדרישה שהצעת חוק לא תהיה גזענות במהותה או שוללת את קיומה של מדינת ישראל, אפשר שהלשכה המשפטית תעבור על זה.
ראובן ריבלין:
אחד מסגני מזכיר הכנסת שיהיה מופקד על קבלת הצעות חוק, יכול ולהבחין איזו הצעה צריך להפנות את תשומת לב הנשיאות.
נאדיה חילו:
לגבי המסגרת, לי נראה מאוד חשוב - גם אם זאת הצעה טרומית שהיא עדיין ממש בחיתולים - שכן שיהיה לה תוכן מסוים.
נאדיה חילו:
אני חושבת שהתוכן מאפשר לאותו חבר כנסת מגיש להיות מעט יותר רציני, גם לדעת את המהות והעיקרון, ולא רק רעיון כללי.
נאדיה חילו:
בעיניי זה לא טכני אותו רעיון כללי שיבוא להצעה טרומית.
נאדיה חילו:
כי הרבה פעמים, אותו רעיון כללי אם יש לו רק את המסגרת ואין לו טיפה יותר מהות, יכול להיפסל.
נאדיה חילו:
ואם מוסיפים לו יותר במהלך הקריאה הטרומית, זה נותן לחבר הכנסת אפשרות של למידה ולהיות רציני יותר בהצעה שלו, וגם התוכן נוגע לעניין.
רוחמה אברהם-בלילא:
אבל את נותנת את התוכן.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברגע שאת מנסחת את הצעת החוק, את יודעת איזה תוכן את רוצה שתהיה לה, אם את מתכוונת לכל מה שקשור להודעה לתקשורת.
רוחמה אברהם-בלילא:
בגדול התהליך הוא כזה: יש לך רעיון להצעת חוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
את כותבת אותה ומעבירה אותה לאחד מסגני מזכיר הכנסת שבודק אם אין לה שמץ של גזענות ושהיא גם לא שוללת את קיומה של מדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא:
הדבר השני, הצעת החוק עוברת ללשכה המשפטית ומחכה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברגע שחבר הכנסת מחליט לקחת את הצעת החוק ולקדם אותה, את נותנת הוראה ללשכה המשפטית לעבוד על הניסוח המשפטי להיבטיו.
נאדיה חילו:
גם בקריאה טרומית.
רוחמה אברהם-בלילא:
בוודאי.
נאדיה חילו:
אני מתייחסת להצעה שהועלתה כאן, לא לעבוד על הצעת החוק אלא להביא את זה ממש כחומר גלם מאוד ראשוני.
ארבל אסטרחן:
כפי שאמר חבר הכנסת ריבלין, יש שני מסלולים.
ארבל אסטרחן:
אבל גם במסלול שלא עובר את הלשכה המשפטית, אם חבר הכנסת מגיש הצעת חוק והיא מונחת - אם זאת הצעה שמועתקת או שהוא יודע לנסח, זאת יכולה להיות הצעה מפורטת עם ניסוח משפטי ודברי הסבר.
ארבל אסטרחן:
זה לא חייב להיות שורה אחת.
ארבל אסטרחן:
בשני המקרים זה יכול להיות נוסח משפטי שיכלול דברי הסבר, ובשני המקרים זה גם יכול להיות רק דברי הסבר או משהו יותר כללי.
ארבל אסטרחן:
חבר הכנסת, אם הוא ירצה להיעזר בלשכה המשפטית, מובן שתמיד הוא יוכל בכל סוג - גם שרק יתנו לו רעיונות וגם שרק יכתבו.
ארבל אסטרחן:
או אם הוא יגיד: זאת הצעה שאני יודע שהיא כבר טובה ומנוסחת.
ארבל אסטרחן:
בכל מקרה, הרעיון יהיה שהוא שולח את זה דרך המחשב, אוטומטית זה מקבל פ'; אם הוא ירצה לעבור את הלשכה המשפטית, הוא יעשה את זה לפני כן.
ארבל אסטרחן:
ברגע שזה יהיה רשום - לא יהיה הוויכוח מי הגיש קודם - זה יקבל פ'.
ארבל אסטרחן:
עכשיו, ביום שני בצהריים יש ישיבת נשיאות, היא צריכה לאשר את ההנחה.
ארבל אסטרחן:
ביום שני בבוקר או ביום ראשון אחר הצהריים יעבירו ללשכה המשפטית את רשימת הצעות החוק שקיבלו פ', כלומר שמונחות במערכת להנחה.
ארבל אסטרחן:
אנחנו נעבור רק לראות שאין שם משהו גזעני או שולל את קיומה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי, כפי שקובע התקנון - זה משהו נדיר מאוד, זה לא קורה כמעט אף פעם - ונגיד שזה בסדר.
ארבל אסטרחן:
וביום שני, הנשיאות תוכל לאשר את זה.
ארבל אסטרחן:
זה יונח.
ארבל אסטרחן:
חבר הכנסת שיודע שהוא רוצה להעלות משהו לדיון, שלושה שבועות לפני שהוא יכול להעלות לדיון, לפני שעוברים 45 יום, או אם זה אחרי כן, לפני שהוא יודע שהוא רוצה להעלות את זה לדיון - הסיעה שלו תודיע למזכירות הכנסת: אלה ההצעות שאנחנו רוצים להעלות לדיון.
ארבל אסטרחן:
יודיעו ללשכה המשפטית, הלשכה המשפטית תצטרך לדבר עם חבר הכנסת כדי להכין את הניסוח, כי אולי הוא כתב משהו כללי, ואולי הניסוח כבר טוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
אבל זה נכנס לתלם של כתיבת הצעת חוק.
ארבל אסטרחן:
ההכנה תהיה רק לגבי אותן הצעות חוק שחבר הכנסת רוצה להעביר אותן לוועדת שרים.
ארבל אסטרחן:
אם רוצים לעשות מהלך כזה, אולי כניסיון, לא בטוח שצריך לתקן את התקנון בשלב זה.
ארבל אסטרחן:
כרגע, התקנון לא מדבר על כל ההליך הזה שמעבירים ללשכה המשפטית וכו'.
ארבל אסטרחן:
כל מה שהוא אומר הוא שהצעת החוק מועברת לנשיאות, היא בודקת שהיא לא גזענית ולא שוללת את קיומה של מדינת ישראל ומניחה על שולחן הכנסת.
ארבל אסטרחן:
כל הפרוצדורה האחרת - יכול להיות שבשלב ראשון, למשך מושב או כנס, להוציא החלטה של ועדת הכנסת ועוד לא להכניס את זה לתקנון.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
זה נוהל של ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן:
בשלב מאוחר יותר יהיה צריך לתקן את התקנון.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
בינתיים עדיף שזה יהיה נוהל עבודה.
דוד אזולאי:
קודם כל, אני שמח שאנחנו הולכים לכיוון שאנחנו לא מגבילים את חברי הכנסת בהגשת הצעות חוק.
דוד אזולאי:
זה דבר חשוב מאוד.
דוד אזולאי:
חלק גדול מחברי הכנסת שותפים לכך.
דוד אזולאי:
עכשיו הבעיה היא פרוצדורלית: איך אנחנו פותרים את הבעיה של הגשת הצעות חוק פרטיות בלי להעמיס על הלשכה המשפטית.
דוד אזולאי:
הנוהל היום הוא - מי שרוצה להגיש הצעת חוק, צריך להודיע 10 ימים לפני כן על הגשת הצעת החוק.
דוד אזולאי:
אני חושב ששבועיים זה בדיוק הזמן שצריך להודיע שזאת הצעת החוק שאני מבקש להעלות, ואז אני מבקש שזה יעבור ללשכה המשפטית, שהם יבדקו אותה.
ארבל אסטרחן:
כמה זמן יהיה ללשכה המשפטית, כי הרי צריך זמן גם לוועדת שרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
שבועיים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתם לא צריכים יותר.
ארבל אסטרחן:
שבועיים זה בסדר, אבל לא פחות כי חלק הולך לוועדת שרים.
דוד אזולאי:
חבר הכנסת מודיע שזאת הצעת החוק שהוא מחליט להעלות כרגע, ואז זה עובר ללשכה המשפטית.
דוד אזולאי:
כך יהיה לכם הרבה פחות עומס.
ראובן ריבלין:
אדם יוכל לבוא ולומר שהוא מתכוון להעלות הצעת חוק בעוד שבועיים, אם הוא יודע שזה בהתאם למכסה של הסיעה שלו.
ראובן ריבלין:
ואז אין לך שום בעיה עם הלשכה המשפטית.
דוד אזולאי:
אני רוצה להוסיף עוד דבר.
דוד אזולאי:
בעבר היה רשום על המכוניות שנת הייצור, ואז נוצרה איזושהי תחרות.
דוד אזולאי:
כל אחד רצה שיראו שהוא נוסע עם מודל מתקדם.
דוד אזולאי:
נדמה לי ששר התחבורה דאז היה משה קצב, הנשיא דהיום, והוא הוציא את התקנה שלא יהיה רישום של שנת הייצור על הרכבים והדבר הזה הופסק.
דוד אזולאי:
אני חושב שגם פה צריך לאמץ את המנהג הזה - כל מגיש הצעת חוק, חוץ מהפ' שהוא מקבל, לתת לזה מספר סידורי של אותו חבר כנסת יוזם.
דוד אזולאי:
כדי שיידעו כולם שחבר הכנסת הזה הגיש מאתיים הצעות חוק.
ירדנה מלר-הורוביץ:
מה זה נותן?
דוד אזולאי:
הרי אנחנו רוצה להגביל את זה, כדי שאנשים יגישו הצעות חוק שמוכנים לדון בהן ולבדוק אותן.
דוד אזולאי:
שכולם ידעו שחבר הכנסת הזה הגיש מאתיים הצעות חוק.
דוד אזולאי:
אני אומר לכם שזה יפסיק את התחרות.
יעקב מרגי:
זה יעודד את התחרות.
יעקב מרגי:
כל חבר כנסת ירצה לבוא עם פ' של שלוש ספרות.
דוד אזולאי:
אני לא בטוח, כי חבר הכנסת יודע שהוא לא יציג את הצעות החוק הללו.
ראובן ריבלין:
אני מציע שכל פעם שחבר הכנסת מעביר לקריאה שלישית את החוק שלו, ייכתב: זה החוק השביעי שהוא העביר השנה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה רעיון טוב.
דוד אזולאי:
לגבי השאילתות בעל-פה ביום רביעי - אם אנחנו רוצים לבדוק אפשרות של פתיחת המליאה יותר מאוחר או יותר מוקדם, למה אי אפשר להעביר את השאילתות בעל-פה ליום שלישי או ליום שני?
דוד אזולאי:
למה דווקא יום רביעי?
אריה האן:
כי השרים צריכים יומיים.
אריה האן:
מאשרים את זה ביום שני, והם חייבים באותו שבוע לענות.
דוד אזולאי:
אז יאשרו את זה ביום שני לפני כן, ויביאו את זה ביום שני הבא.
יעקב מרגי:
אז איבדת את העניין של הדחוף.
נאדיה חילו:
כך גם האפקטיביות של השאילתות כבר עוברת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מבחינת האפקטיביות, לפעמים אובד על זה הכלח.
יעקב מרגי:
יש גם יתרון לשאילתות בתחילת המליאה של יום רביעי, כי אתה נותן לחברי הכנסת להתארגן לקראת החקיקה וההצבעות בקריאה הטרומית.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעניין הטכני - יש לי רעיון, מחר אני מניחה הצעת חוק, מקבלת פ' אחרי יומיים, זה עובר דרך סגן מזכיר הכנסת, ואומרים שאפשר להריץ את הצעת החוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברגע שאפשר להריץ אותה וזה עובר דרך הסיעה, השאלה שאני שואלת אתכם היא איך אנחנו מתגברים על הנושא של פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
כי עכשיו - חבר הכנסת מניח את הצעת החוק, צריכים לעבור 45 יום - -
ראובן ריבלין:
שני המסלולים קיימים גם היום.
ראובן ריבלין:
צריכים להבחין בין שני מסלולים - המסלול הרגיל והמסלול הדחוף.
ראובן ריבלין:
לגבי המסלול הרגיל, הסברנו.
ראובן ריבלין:
במסלול הדחוף, כאשר מבקשים שחרור מחובת הנחה, ועדת הכנסת צריכה לשחרר מחובת הנחה ובדרך כלל הקואליציה אומרת את דברה.
ראובן ריבלין:
שחרור מחובת הנחה הוא דבר חריג לכמויות הרגילות.
ראובן ריבלין:
ברגע שקיים שחרור מחובת הנחה, אין ספק שזה מוסיף על העבודה, אבל גם יכול שבאותו רגע הם משוחררים מהצורך לדון או להכין את החומר להצעת חוק אחרת שיורדת מסדר היום, כי הצעת החוק ששוחררה מחובת הנחה היא במקום הצעת חוק אחרת במכסה של הסיעה.
ראובן ריבלין:
לכן אין כאן שום בעיה.
יעקב מרגי:
זה כמעט ייעקר את המושג שנקרא חובת הנחה.
יעקב מרגי:
אם זה חוק ומורכב וצריך לנסח אותו - -
ראובן ריבלין:
זה לא כך.
ראובן ריבלין:
אני יכול להגיש הצעה השבוע, למשל סלילת כבישים מתחת למסילות הברזל בלי חוק התכנון והבנייה.
ראובן ריבלין:
אני רואה, חלילה, שצריך להביא את זה באופן דחוף, קודם כל אני הולך לסיעה שלי ומבקש להוריד הצעת חוק אחרת שעל המכסה של הסיעה, כדי שאוכל להגיש את ההצעה שלי.
ראובן ריבלין:
אחר כך אני הולך לבקש שחרור מחובת הנחה.
ראובן ריבלין:
ואז אני הולך ללשכה המשפטית, וינסחו את החוק הזה על המקום.