GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין:
אם בעד הגמלאים אתה רוצה להשיג כסף – תן לחבר כנסת אחר להגיש 500 הצעות חוק.
משה שרוני:
אני אומר: שיהיה בריא.
ראובן ריבלין:
או.
ראובן ריבלין:
אז אל תגבילו.
ראובן ריבלין:
אני מכיר חברת כנסת שכל שבוע אני קורא את הצעות החוק שלה – אני מעריץ את היכולת שלה ואני אומר לך שהיא גם יודעת את מה שהיא כתבה.
ראובן ריבלין:
לכן אני מציע שנהיה זהירים מאד.
דוד אזולאי:
קודם כל אני רוצה לברך על הדיון וזה חשוב שהדברים לא נקבעים בצורה שרירותית, וכל אחד יכול להביע דעה בעניין.
דוד אזולאי:
אין ספק – זו דילמה.
דוד אזולאי:
מצד אחד, לראות כל כך הרבה הצעות חוק, ומצד שני -זה כלי ביטוי פרלמנטרי, מבחינתי, שאני יכול להגיש הצעות.
דוד אזולאי:
לא פעם אין לי מענה לאותו אזרח שפנה אלי, והדרך היחידה לענות לו זה בחקיקה שהגשתי, גם אם לא הצלחתי להעביר אותה.
דוד אזולאי:
יושבת כאן חברת הכנסת זהבה גלאון.
דוד אזולאי:
אני לוקח אותה כדוגמה.
דוד אזולאי:
בהיותי יושב ראש ועדת הפנים היא היתה חדשה.
דוד אזולאי:
היא באה עם הרעיון של זכויות האסיר, ואני מודה: כיושב ראש ועדת הפנים הנושא הזה נגע ללבי.
דוד אזולאי:
ניסינו לעשות ככל יכולתנו ולשפר ולו במעט את תנאי העצירים.
דוד אזולאי:
איך נולד הדבר הזה?
דוד אזולאי:
כתוצאה מביקורים רבים בתאי המעצר ובבתי הסוהר.
דוד אזולאי:
בחלק מהדברים הצלחנו – להעביר באמצעות תקנות, באמצעות חקיקה.
דוד אזולאי:
בחלק לא הצלחנו.
דוד אזולאי:
לבוא היום ולהגביל את חברי הכנסת באחד מכלי הביטוי הפרלמנטריים שאני חושב שהוא חשוב לנו, כחברי כנסת – לא יהיה כדבר הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אבל יש לי שאלה: אמרת כלי ביטוי.
רוחמה אברהם-בלילא:
איך זה בא לידי ביטוי אם אתה רק מניח את הצהרת החוק הזו, ובזה זה נגמר?
רוחמה אברהם-בלילא:
אפילו העיתונות לא מעונינת באותן הצהרות חוק.
דוד אזולאי:
אני אענה על זה: לא פעם אזרח פונה בבעיה מסוימת, ואתה רואה שהבעיה צודקת, אתה רוצה לעזור וידך קשורות, אתה לא יכול לעשות שום דבר בעניין הזה.
דוד אזולאי:
מה אני עושה?
דוד אזולאי:
– אני מגיש הצעת חוק.
דוד אזולאי:
והיו אנשים שהצליחו לעשות לובי בין חברי הכנסת כדי לקדם את אותה חקיקה, והתברר אחר כך שעוד חבר כנסת הצטרף, ועוד אחד הצטרף, והצלחנו להעביר חקיקה, לאו דווקא חקיקה שעלתה כסף.
דוד אזולאי:
דבר נוסף שאני רוצה לתקן – היום, מי שמגיש הצעת חוק, והיא נפלה בקריאה טרומית, הוא יכול להעלות אותה רק לאחר חצי שנה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
אלא אם השתנו הנסיבות.
דוד אזולאי:
פה הייתי אומר – בעניין הזה, הצעת חוק שעלתה מספר פעמים –ולא קיבלה רוב, ונפלה, יכול להיות שפה צריך לשקול לא לאפשר לחקיקה הזו להעלות שנית.
זהבה גלאון:
למשל - יש לך הצעה שאתה מאמין שהיא הכי נכונה בעולם, אבל אתה לא מצליח לגבש רוב - -
ראובן ריבלין:
באת?
ראובן ריבלין:
הציבור שבחר בך חושב רק על העניין הזה.
דוד אזולאי:
אז אני אומר:
דוד אזולאי:
יש דברים שאני הייתי משאיר את זה לתקופה יותר ארוכה, כי אנחנו פה במידה מסוימת הופכים להיות טורדניים.
דוד אזולאי:
עוד פעם ועוד פעם.
זהבה גלאון:
לי נפל השבוע חוק ההפלות.
זהבה גלאון:
ידעתי שהוא ייפול.
זהבה גלאון:
אני אומרת לך: כל חצי שנה אני אגיש אותו.
זהבה גלאון:
אני אתזז את הכנסת הזו עד שבסוף זה יעבור.
דוד אזולאי:
אני חושב שבסופו של דבר כל אחד צריך לראות את הנולד.
דוד אזולאי:
איזהו חכם?
דוד אזולאי:
– הרואה את הנולד.
דוד אזולאי:
שכל אחד יגביל את עצמו לפי ראות עיניו.
דוד אזולאי:
אני חושב שחבר כנסת שמגיש בכל שבוע 50 הצעות חוק - לא מתייחסים אליו ברצינות.
דוד אזולאי:
לכל אחד יש את האג'נדה שלו והוא צריך להגיש את אותן הצעות חוק שמתאימות להשקפת עולמו, והציבור בסופו של דבר תאמינו לי שהוא ישפוט אותנו, ולא במגבלה, בחקיקה.
דוד אזולאי:
אסור ללכת על הצעד הזה.
אליהו גבאי:
כפי שאנחנו כאן מגבילים כמה דקות אדם ידבר, לדעתי –גם בנושא הזה צריך לעשות בערך מגבלה מסוימת.
אליהו גבאי:
הרי זו לא צנזורה על מה אדם אומר, לא צנזורה על מה הוא מביע דעה, אלא אלה מגבלות מסוימות שלא תהיה זילות בכמות החוקים שמגישים.
אליהו גבאי:
אני, כשנכנסתי, אנשים אמרו לי: ניקח את כל החוקים שאחרים הגישו, נגיש אותם לפני כולם - -
ראובן ריבלין:
לא יותר מ- 100 לקדנציה.
אליהו גבאי:
כלומר, זה זילות.
אליהו גבאי:
לפעמים אנשים הופכים את הכמות, את הפרסום - לעיקר.
אליהו גבאי:
לכן, מהרגע שיש מגבלה ניתן להתרכז באיכות.
ראובן ריבלין:
היו שני אלופי חקיקה שלא נבחרו במפלגה.
גדעון סער:
הוא נבחר לפניהם.
אליהו גבאי:
אני אומר: רבותיי, הרי למה עשו את חוק ההסדרים?
אליהו גבאי:
כי אנשים לא עשו מחסום לעצמם.
אליהו גבאי:
למה עשו את חוק ההסדרים?
אליהו גבאי:
הרי זו למעשה פגיעה בדמוקרטיה.
אליהו גבאי:
כי אנשים, כדי ליצור פופוליזם, כל אחד סחט את הקופה ללא רחם והגיש הצעות חוק בלי סוף.
אליהו גבאי:
כלומר, חייבים לעשות מגבלה מסוימת כדי לעצור תא הזילות בכמות של הצעות החוק כדי שיילכו על איכות ולא על כמות.
אליהו גבאי:
זו דעתי.
אליהו גבאי:
כמו שאנחנו מגבילים בדברים אחרים, מן הראוי שגם לזה יהיו מכסות.
רוחמה אברהם-בלילא:
נניח שלא נלך על הכיוון של שינוי תקנון - -
אליהו גבאי:
יכול להיות שכאן צריך גם את הצד הסטטיסטי לשנות.
אליהו גבאי:
האדם הפשוט לא תמיד מבחין.
אליהו גבאי:
צריך אולי לשנות את הצד הסטטיסטי, ולא לתת פרסום אם זה לא עבר כלומר, חייב להיות משהו כדי להגביל את העניין הזה, כדי לא להביא למבול ללא סוף.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז מצד אחד - פחות או יותר אמרו שצריך לעשות משהו עם חוסר הסדר, לשנות – זה לא, אבל אולי אפשר ללכת על הסכמה בין ראשי הסיעות כדי לנסות ולבלום את המערכת המשתוללת הזו.
רוחמה אברהם-בלילא:
אבל בואו נשמע מה הולך בפרלמנטים אחרים בעולם - -
גדעון סער:
פרלמנטים אחרים בעולם – אי אפשר ללמוד מהם.
גדעון סער:
קריאות: - - -
אליהו גבאי:
זה רציני, ה- 1000 חוקים שהגישו תוך חודש?
ראובן ריבלין:
אם למשל נחליט לא לפרסם - אני אפרסם בסוף המושב כמה חוקים הגשתי, ויכול להיות גם שאפרסם חוקים לא נכונים, כפי שאני שומע עדויות מפה ומשם על אירועים כאלה ואחרים שלפעמים הם תמוהים.
ראובן ריבלין:
אז אני מוכרח לומר – מה יקרה?
ראובן ריבלין:
יבוא מישהו ויגיד שאני מספר סיפורים, ואני אטען שזה לא נכון, ואז ייצא מצב שבו הכנסת תידרש על ידי המערכת הציבורית לפרסם, כדי לדעת מי מפרסם ומי לא.
ראובן ריבלין:
אז תקבלו את אותה תוצאה.
ראובן ריבלין:
כי חבר כנסת שהוא פעיל, ולא יפרסם את מה שהוא עשה – הוא יהיה טיפש.
ראובן ריבלין:
אחד יהיה פה כל היום וכל הלילה, יעבוד, יהיה בוועדות – ואם הוא יוצא מהוועדה זה רק כי קוראים לו לוועדה אחרת כי החבר שלו מהסיעה לא הגיע לוועדה.
ראובן ריבלין:
אני מודיע לך שהקואליציה לא נראית בכלל, בוועדת הכספים.
ראובן ריבלין:
את יודעת?
גדעון סער:
- - אל תחשוב שאפשר - - בוועדות אחרות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני פה אני מניחה שלפי - -
גדעון סער:
הנה, עכשיו.
גדעון סער:
פה.
גדעון סער:
אתה יכול למצוא את הקואליציה בוועדת הכנסת?
גדעון סער:
אני מסביר – זה לא רק בוועדת הכספים.
ראובן ריבלין:
רק תדעו את זה.
ראובן ריבלין:
אני הייתי במערכת.
ראובן ריבלין:
כל העניין הסטטיסטי- נתון לשיקול יושב ראש המערכת, שהיא יושבת ראש הכנסת.
ראובן ריבלין:
אני מודיע לך שהשקיפות היא דבר שאי אפשר יותר לחיות בלעדיו כי הציבור יהרוג אותך.
ראובן ריבלין:
יחליטו שלא רוצים לפרסם?
ראובן ריבלין:
שלא יפרסמו.
ראובן ריבלין:
אני מודיע לך שאני, כחבר כנסת, אפרסם – בכמה ישיבות הייתי, כמה ימים הייתי בכנסת.
ראובן ריבלין:
כל אחד יבוא ויגיד לפרסם.
אריה האן:
אני רוצה כמה מילים להשוואה- באירופה, רק באיטליה או בשוודיה אפשר למצוא מספרים כמו שלנו.
אריה האן:
בפרלמנט האיטלקי אני מצאתי, למשל, שבבית הנבחרים ה-18, שהיה מ- 96 עד 2001, הוגשו 4,079 הצעות.
אריה האן:
בפרלמנט ה-19: 3,205.
סוזי נבות:
באיטליה יש 636 חברי פרלמנט, לא 120.
סוזי נבות:
לכן זה לא ניתן להשוואה.
אריה האן:
ביחס לחברי הפרלמנט - אין להשוות, אין ספק.
אריה האן:
בבריטניה – יש בכלל שיטה אחרת, שיטת ההגרלה.
אריה האן:
מגרילים 20 זוכים, ואז הם יכולים להגיש הצעות חוק.
אריה האן:
אלה שלא מגרילים – לא יכולים להגיש, בכלל.
אריה האן:
בגרמניה מגישות סיעות או 5% מחברי הבונדסטאג.
אריה האן:
זאת אומרת – זה לא שלכל חבר יש אפשרות להגיש.
גדעון סער:
אבל גם פה זה דרך סיעות.
רוחמה אברהם-בלילא:
להניח.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנחה.
אריה האן:
באוסטריה, למשל, כל 5 חברי פרלמנט יכולים להגיש.
אריה האן:
אז אם הם מתארגנים ביחד – הם יכולים להגיש.
דוד אזולאי:
ויש מגבלה באוסטריה על כמות הצעות החוק שניתן להגיש אותם 5?
אריה האן:
לא, אין מגבלה לפי מה שאני זוכר, אבל בקונגרס האמריקאי זה מטורף.
אריה האן:
בארות הברית, הרשות המבצעת לא מחוקקת.
אריה האן:
כל החקיקה היא של הקונגרס.
אריה האן:
בקונגרס מגישים באלפים.
אריה האן:
מצאתי נתון מדהים שבשנת 67-68 בקונגרס ה-90 הגישו 26,460 הצעות.
אריה האן:
דוגמה אחרונה: בניו זילנד בכל פרק זמן נתון יכולות להיות רק 4 הצעות חוק פרטיות.
אריה האן:
זאת אומרת שאם עברה הצעת חוק או נפסלה – יש כבר למישהו אחר יכולת להגיש.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
כמה דברים טכניים: חבר הכנסת סער וחבר הכנסת ריבלין עלו על הנקודה האמיתית, שבעצם – קיימת מכסה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
למכסה הזו יש משמעות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
המשמעות היא שאם אנחנו ניקח את המכסה שעומדת לחבר הכנסת על פני כל הקדנציה, מצד אחד, ובין אם נחשב את זה על פי המכסות השבועיות שקיימות - יש כבר היום אופציה לכ- 2,500 הצעות חוק שתעלנה, לא תוגשנה אלא תעלנה בקדנציה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
זאת אומרת שגם אם תרצי לעשות איזושהי מכפלה של שניים מול אחד - תגיעי כבר לכמות שהיום מונחת, כלומר, 5,000 לקדנציה.
זהבה גלאון:
אז זה בכלל לא כצעקתה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
זאת אומרת שאם אנחנו הולכים לאיזושהי – למעשה, התוצאה קיימת היום.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש פה מניעים שחלק מהם זה הפרסום, חלק מהם זה - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
אם תגידו שחבר כנסת לא יעלה שתיים - - לעומת כל הצעה שהוא יכול להעלות, התוצאה הסופית תהיה בערך מה שיש היום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
לכן, השאלה אם בכלל לקיים - - או לא, כדי להגיע לאותו הדבר, בעצם.
ארבל אסטרחן:
כולל גם הצעות לסדר.
גדעון סער:
אבל מהשבוע הבא, שכולם ילכו על חוקים ולא על הצעות לסדר - - מכסה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
אם יש לי 22 - - בשבוע, 33 שבועות של כנסת בשנה –תגיע - - כלומר, יכול להיות שכל הוויכוח הוא מיותר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
איפה הבעיה האמיתית, והבעיה היא לא פשוטה - - כשהוא מדבר על הלשכה המשפטית, כאשר באים ואומרים: למה צריך להכין את הכל, כאשר לא הכל יונח.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
על זה צריך לתת את הדעת, והפתרון הוא לא פשוט.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
דיברתי גם עם ארבל אסרטחן.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
זה לא פשוט לנסח משהו קצר מאד, תמציתי מאד, ואם חבר הכנסת ירצה להוציא את זה מהכוח אל הפועל – או אז הלשכה המשפטית תשב ותעבוד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
יש בזה פרובלמטיקה, אבל יכול להיות שזו הדרך למצוא את הפתרון בין הנטל על הלשכה המשפטית ובין העובדה שלא רוצים בכלל להעלות.
דוד אזולאי:
- - יכול להיווצר מצב שאלה שלא הגישו עד היום הצעות חוק, בגלל המגבלה שכל אחד יכול להגיש רק X הצעות – ילכו ויגישו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
צודק חבר הכנסת אזולאי.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
ראה מה קרה למכסת דברי הדואר שמותר לחבר הכנסת לשלוח, כתוצאה מוועדת הכנסת שבאה בעקבות רענן כהן ששלח פעם 400 אלף מכתבים, כי עד אז מעולם לא נוצל תקציב משלוח דברי הדואר מהכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
הפתרון לבעיה פרטנית, לדעתי, לא חייב להיות בהצעת חוק, כי אם יש בעיה פרטנית - שאילתה שמוגשת , אפילו שאילתה רגילה – יותר יעילים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
גם הצעת חוק לוקחת זמן, וגם שאילתה לוקחת זמן, אבל המענה לאותו פונה יכול להיות - -
דוד אזולאי:
אבל מי כמוך יודע שהצעת החוק היא יותר חזקה משאילתה ומהצעה לסדר יום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
אבל אתה עושה את הצעת החוק רק כדי להראות שאתה - -
דוד אזולאי:
לא, בסופו של דבר אני אגיע לזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
תבדקו את ה סוגיה הזו לשבוע הבא.
גדעון סער:
לדעתי - כל חבר כנסת צריך למספר.
גדעון סער:
נניח שיש חבר כנסת שיגיש 20 – שימספר את העדיפויות שלו, ותעשו צדק חלוקתי.
גדעון סער:
זאת אומרת, כל אחד שיש לו במערכת - -
רוחמה אברהם-בלילא:
תחשבו על העניין לשבוע הבא.
ארבל אסטרחן:
נרמז פה כאילו כל הקושי בעניין זה העומס על הלשכה המשפטית.
גדעון סער:
זה לא נרמז, זה נאמר בצורה מפורשת.
ארבל אסטרחן:
אז אני רוצה להגיד שזה לא רק העניין.
ארבל אסטרחן:
היועצים המשפטיים חותמים על מאות הצעות חוק.
ארבל אסטרחן:
עושה רושם שחברי הכנסת עצמם כשהם מגישים אותם אין להם שום מחשבה שאי פעם הם באמת מתכוונים להעלות את ההצעות האלה.
גדעון סער:
על מי את מדברת?
ראובן ריבלין:
אני מספר פעמים ב- 6 קדנציות הגשתי הצעות חוק שרציתי שרק יפרסמו את ה- - למשל, אמרתי לתת זכות בחירה ליורדים בחוץ לארץ, כאשר אמרו שצריך לעזוב את יהודה ושומרון בגלל בעיות דמוגרפיות.
ראובן ריבלין:
אז אמרתי – הנה, ניתן להם זכות להצביע, ואין בעיה דמוגרפית.
ראובן ריבלין:
אמרתי זאת לא מתוך כוונה לתת להם אלא מתוך הצהרה מפורשת.
ראובן ריבלין:
דרך אגב, עבר בקריאה טרומית, כשרפול, אריק שרון, ארנס –כולם הצביעו בעד.
ארבל אסטרחן:
- - להוות תחליף להודעה לעיתונות, לשאילתה, לתשובה לפניות ציבור, כאשר חברי הכנסת עצמם יודעים שהם לעולם לא יעלו את זה לדיון.
ארבל אסטרחן:
באים אלינו עוזרים פרלמנטריים שאומרים שחבר הכנסת שלהם אמר להם: תוציאו את כל ההצעות של X מהכנסת הקודמת, ותגיש אותם – בלי לדעת בכלל מה היה שם.
ארבל אסטרחן:
או שבא חבר כנסת ואומר: תכיני הצעת חוק, ואני אומרת:
ארבל אסטרחן:
אני צריכה לשבת על זה, ואז הוא אומר: לא, אני לא אעלה את זה, זה רק בשביל שתהיה לי הודעה לעיתונות.
ארבל אסטרחן:
יש אין סוף דוגמאות.
ארבל אסטרחן:
אנחנו רואים בזה פגיעה בהליך - -
ראובן ריבלין:
בעניין זה יכולים לתת הנחיה.
ארבל אסטרחן:
- - להתחיל להחזיר לחברי הכנסת הצעות חוק שמוגשות בצורה לא צורה, אבל אמרנו שהרבה פעמים עושים שימוש לרעה בהליך שנקרא חקיקה.
ראובן ריבלין:
והתשובה תהיה – חלילה, אצלכם בלשכה המשפטית שתהיה איפה ואיפה - שיהיו חלק שיגישו אותן וחלק שלא יגישו, מתוך התייחסות שהיא אבסורדית של היועץ המשפטי לחברי הכנסת.
ראובן ריבלין:
זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת, לא יעלה על הדעת שדבר כזה יהיה, אבל אני מבקש שדבר כזה לא יהיה, כי ברגע שיש צנזורה, היא מתחילה להיות מסוכנת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לשבוע הבא אני מבקשת גם מד"ר סוזי נבות להגיש לנו את המסמך, וגם לך, ארבל אסטרחן, שתפרטי ביתר פירוט את כל הקשיים והמקרים שאתם נתקלים בהם, על מנת שנתמודד מול העובדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
רוחמה אברהם-בלילא:
שלום, אני פותחת את ישיבת הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
על סדר היום שלנו 7 הצעות אי אמון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מקריאה את הצעות האי אמון.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה הראשונה היא של מפד"ל ויהדות התורה בנוגע למצעד הגאווה בעיר הקודש- ירושלים.
רוחמה אברהם-בלילא:
המועמד להפיל את הממשלה הנו חה"כ בנימין אלון.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא השני הוא ירי הקסאמים על אשקלון.
רוחמה אברהם-בלילא:
המועמד להרכיב את הממשלה, הוא חה"כ בנימין נתניהו.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא השלישי, הוא ליקוי במערכת הסברה של ישראל, של ישראל ביתנו.
רוחמה אברהם-בלילא:
המועמד להקים את הממשלה, הוא חה"כ אביגדור ליברמן.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההתנהלות בתחום המדיני, של מר"צ יחד.
רוחמה אברהם-בלילא:
המועמד להקים את הממשלה, הוא חה"כ יוסי ביילין.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא החמישי, הוא מדיניות החברתית והכלכלית כלפי האוכלוסייה הערבית, של רע"מ- תע"ל.
רוחמה אברהם-בלילא:
המועמד להרכיב את הממשלה הוא חה"כ אברהים צרצור.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא השישי, מדיניותה כלפי האוכלוסייה הערבית והמשבר המתמשך ברשויות הערביות, של חד"ש.
רוחמה אברהם-בלילא:
המועמד להרכיב את הממשלה, הוא חה"כ מוחמד ברכה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא השישי, מדיניותה במישור החברתי, הכלכלי והמדיני, של בל"ד.
רוחמה אברהם-בלילא:
המועמד להרכיב את הממשלה, הוא חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו מציעים 10 דקות להציג את הנושא ו-3 דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד, מי נגד ומי נמנע?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – כולם נגד – אין נמנע - אין הקמת הוועדה המיוחדת לבחינת בעיות העובדים הזרים – לפי סעיף 17 לתקנון הכנסת
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא השני, הוא הקמת הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפי סעיף 17 לתקנון הכנסת סמכויות הוועדה הן: 1.
רוחמה אברהם-בלילא:
בחינת התופעה רחבת ההיקף של העובדים הזרים בארץ.
רוחמה אברהם-בלילא:
תנאי עובדתם של העובדים הזרים לרבות שכר, ביטוח לאומי, ביטוח בריאות והתנהגות המעסיקים.
רוחמה אברהם-בלילא:
התנהלוית הממשלה ביחס להעסקת עובדים זרים, עבודת משטרת ההגירה וטיפול בבעיות הקשורות להיתרי העסקה לעובדים.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההבחנה שבין עובדים זרים שהם חיוניים למטרות סיעוד, לבין עובדים זרים שאפשר להחליפם בעובדים ישראליים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הרכב הוועדה יהיה: הוועדה תהיה בת 15 חברי כנסת לסיעת קדימה 4 נציגים: עמירה דותן, דוד טל, עתניאל שנלר, שי חרמש.
רוחמה אברהם-בלילא:
לסיעת העבודה- מימ"ד 3 נציגים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לסיעת יהדות התורה נציג אחד.
רוחמה אברהם-בלילא:
לסיעת הליכוד 2 נציגים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת לקבל את השמות בהקדם.
רוחמה אברהם-בלילא:
לסיעת ישראל ביתנו נציג אחד: סטס מיסז'ניקוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
לסיעת האיחוד הלאומי-מפד"ל נציג אחד: צבי הנדל.
רוחמה אברהם-בלילא:
לסיעת גיל 2 נציגים: משה שרוני ושרה מרום-שלו.
רוחמה אברהם-בלילא:
לסיעת מרצ נציג אחד: רן כהן.
רוחמה אברהם-בלילא:
יו"ר הוועדה יהיה חה"כ רן כהן.
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – כולם נגד – אין נמנעים - אין
רן כהן:
תודה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אין על מה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שזכיתי להיות בכמה ישיבות בכנסת הקודמת, שגם אז הייתי יו"ר הוועדה לעובדים זרים, אני בטוחה שאתה תמשיך להעלות את קרנה של הוועדה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא:
תעלה את הבעיות הקשות הנוגעות לעובדים הזרים, שהם יכולים להיות השגרירים של מדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו יודעים כי אין יחס הולם כלפי אותם עובדים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו מקבלים דרך התקשורת דיווחים, כי הבעיות הן לא קלות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מאמינה, שאתה עם היכולות שלך תוכל להציף אותן ולפתור אותן.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מאחלת לך בהצלחה בשם כל הוועדה.
רן כהן:
אני מודה לך.
רן כהן:
אני אעשה כל מאמץ בכל הכיוונים עליהם הוועדה ממונה, במיוחד לגבי החלפתם בעובדים ישראלים, שזאת אחת ממטרות היעד החשובות ביותר, שלא לדבר על כל פניה דל מדינת ישראל דרך הסוגיה הזאת.
אביגדור יצחקי:
אני רוצה לאחל לחברי הטוב, רן כהן, הצלחה בתפקיד.
אביגדור יצחקי:
אני חושב שהנושא של עובדים זרים, הוא נושא חשוב.
אביגדור יצחקי:
יש לו השפעה ישירה על כלכלת מדינת ישראל.
אביגדור יצחקי:
מצד שני, זה נושא הומניטרי, שהוא חשוב ביותר לגורלם של אנשים.
אביגדור יצחקי:
צריך לעשות את המרב על מנת שיהיה סדר בהתנהגות של המעסיקים וחברות כאלה ואחרות שמביאות אותם.
אביגדור יצחקי:
צריך לעשות המרב על מנת שיהיה סדר ושהמכסות הן אלה שיהיו הקובעות.
אביגדור יצחקי:
החקלאות במדינת ישראל, כרגע, לא יכולה להתקיים בלעדיהם.
אביגדור יצחקי:
כל נושא הסיעוד יכול להתקיים בישראל ללא עובדים זרים.
אביגדור יצחקי:
בשאר התחומים צריך לעשות המקסימום על מנת לקצץ ולהגיע למצב שבו ישראלים תופסים את מקומם.
אביגדור יצחקי:
מה שאנחנו רואים בענף הבנייה לאחרונה, הוא שישראלים חוזרים לענף הבנייה.
אביגדור יצחקי:
דבר נוסף, הוא שיש לנו הסכמי אופציות עם מדינות, שחלק מהעסקתן של חברות, בעיקר בנייה, משלים את הסכמי האופציות שלנו איתם.
אביגדור יצחקי:
רוצה להדגיש צד הומניטרי של הדברים.
אביגדור יצחקי:
הדבר אליו כיוונו הכנסת ושר הפנים לאחרונה, הוא תהליך נכון.
אביגדור יצחקי:
מי שרוצה לקשור גורלו במדינת ישראל, צריך לאפשר לו זאת.
אביגדור יצחקי:
אולי ביום מן הימים גם נצליח לגייר אותו.
אביגדור יצחקי:
הקואליציה עשתה מחווה בעניין הזה.
אביגדור יצחקי:
יש לי קולות מסיעת הגמלאים, אבל אנחנו נעמוד בהבטחתנו ונאפשר את זה, בעיקר בגלל ניסיונו של רן כהן והיכולת שלו לנהל את הדבר הזה בצורה הטובה ביותר.
רן כהן:
קביעת הרכב הוועדה המשותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת החוץ והביטחון לסעיף 4(ה) לחוק האזנת הסתר.
רוחמה אברהם-בלילא:
סעיף 4 (ה) לחוק האזנת סתר קובע חובת דיווח שנתית לוועדה משותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט ושל ועדת החוץ והביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא:
להל"ן ההרכב המוצע, על דעת שני יושבי הראש.
רוחמה אברהם-בלילא:
מטעם ועדת חוקה, חוק ומשפט יכהן חה"כ בן ששון כיו"ר, וחה"כ מתן וילנאי.
רוחמה אברהם-בלילא:
מטעם ועדת חו"ב יכהנו חה"כ עתניאל שנלר וישראל חסון.
רוחמה אברהם-בלילא:
צריכים להצביע.
גדעון סער:
האם הסעיף קובע מספר מסוים של חברי ועדה?
גדעון סער:
אני מבין, שהבקשה הוגשה על סמך עמדה של שני ראשי הוועדות, אבל תמיד הדברים האלה היו באים לתיאום קואליציה-אופוזיציה.
גדעון סער:
אני חייב להגיד, שזאת פעם ראשונה שאני רואה את זה.
אביגדור יצחקי:
לא תיאמו לא עם הקואליציה, לא עם האופוזיציה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש פה מכתב של יו"ר ועדת חוקה.
גדעון סער:
אני מבקש שהות.
גדעון סער:
האם אנחנו יודעים כמה חברים היו בוועדה בקדנציה הקודמת?
אורי אריאל:
אולי אפשר לדחות למחר, כדי שנוכל לברר את הדברים, ועל מנת שלא ייפגע משהו?
גדעון סער:
אני מציע, שנדחה את זה למחר.
גדעון סער:
נגלה כמה היו בקדנציה הקודמת.
גדעון סער:
אם היה הרכב של 4 חברים, למרות שהדבר לא תואם, אני אציע לא להתנגד לבקשה ולא לנפח סתם את הוועדה.
גדעון סער:
אם היה הרכב יותר רחב, זה אחרת.
רוחמה אברהם-בלילא:
עד שתינתן לנו תשובה, אנחנו נעבור לנושא הבא.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעת חוק חסינויות וזכויות (ארגונים בין לאומיים ומשלחות מיוחדות) (תיקון) התשס"ו – 2006, מוועדת חוקה, חוק ומשפט לוועדת החוץ והביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא:
ביום ל' בסיוון התשס"ו, 26 ביוני 2006, מליאת הכנסת החליטה להחיל את דין הרציפות על הצעת החוק חסינויות וזכויות (ארגונים בין לאומיים ומשלחות מיוחדות) (תיקון) התשס"ו – 2006, לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא:
יו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט, מבקש להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת החוץ והביטחון מאחר והתיקון המוצע לחוק עוסק בהענקת זכויות וחסינויות מסוימות לארגונים בין לאומיות ועובדיהם על פי אמנות בין לאומיות, שישראל היא צד להן.
רוחמה אברהם-בלילא:
חוק זה הוכן לקריאה שנייה ושלישית על ידי ועדת החוץ והביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא:
השר הממונה על ביצוע החוק, הינו שר החוץ.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת ממליצה לכנסת, לשנות החלטתה ולהעביר את הצעת החוק מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת החו"ב.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מוכרחה לומר, כי גם פה הגעתי להסכמה עם שני יושבי ראש הוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת להצביע על הנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד.
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – כולם נגד – אין נמנעים – אין
רוחמה אברהם-בלילא:
זה התקבל פה אחד.
רוחמה אברהם-בלילא:
אורי, האם אתה הצבעת?
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו נצביע שוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
כדי לסבר את האוזן, בוועדה הקודמת היו 4 חברים.
רוחמה אברהם-בלילא:
מטעם ועדת חו"ב היו שניים, חה"כ אהוד יתום ואילן לייבוביץ.
רוחמה אברהם-בלילא:
מטעם ועדת חוקה, חוק ומשפט היו חה"כ מיכאל איתן ואופיר פינס.
גדעון סער:
קשה לי, עם זה שמיקי איתן לא בוועדה.
גדעון סער:
הנושא הזה הוא נושא פיקוחי בסופו של דבר.
גדעון סער:
זה פיקוח על כל נושא האזנות הסתר.
רוחמה אברהם-בלילא:
תנסה להגיע להסכמה עם אפרים.
גדעון סער:
אני לא רוצה לפגוע באנשים שנמצאים.
גדעון סער:
מיקי איתן הוא היחיד מחברי הוועדה הקודמת שנמצא פה עכשיו, כי אופיר פינס הוא שר.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אדבר עם יושבי ראש הוועדות, ואני אנסה להגיע איתם להסכמה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אולי נרחיב את הקוורום של הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת יו"ר ועדת העבודה להעברת הצעת חוק שירות לאומי בהתנדבות לבנים (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2006, מוועדת חו"ב לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
גדעון סער:
האם זה מקובל על צחי?
רוחמה אברהם-בלילא:
מה?
גדעון סער:
ההצעה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מביאה את הכל בהסכמה.
אפרים סנה:
אני לא בטוח שעניינית זה נכון.
ארבל אסטרחן:
כל ההוראות השעה שהיו בעבר נדונו בוועדת עבודה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם אני מביאה משהו לשולחן והוא לא דורש ויכוח, אז הכל מגיע בהסכמה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בינתיים, אתם רק צריכים להאזין.
משה גפני:
אפשר לקרוא את החוק.
גדעון סער:
אני מתפלא על חה"כ גפני.
גדעון סער:
זה עבר במליאה בשבוע שעבר.
גדעון סער:
זה נושא כבד.
רוחמה אברהם-בלילא:
ביום ח' בתמוז התשס"ו, 4 ביולי 2006 החליטה הכנסת להעביר את הצעת חוק שירות לאומי בהתנדבות לבנים (תיקוני חקיקה), התשס"ו – 2006, לדיון בוועדת החוץ והביטחון לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
רוחמה אברהם-בלילא:
יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, מבקש להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
השר המתאם בין הממשלה לכנסת, ביקש בסוף דבריו להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, ולא נשמעה הצעה אחרת.
רוחמה אברהם-בלילא:
ראש ועדת חוץ וביטחון נתן הסכמתו להעברת הצעת החוק לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות החלטתה, ולהעביר את הצעת החוק מוועדת החוץ והביטחון, לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה היה בהסכמה.
אביגדור יצחקי:
אני חושב שכל הנושא של שירות לאומי, הוא לא רק של עבודה ורווחה.
אביגדור יצחקי:
הוא נושא של תפיסת הנושא של שירות לאומי במדינת ישראל, גם של בנות וגם של בנים.
אביגדור יצחקי:
זה משתלב יחד עם השאלה על אורך השירות של הבנים והבנות, ועם הרבה דברים אחרים.
אביגדור יצחקי:
אנחנו יודעים שלשירות של בנות יש מכסות, כי הן קשורות לתקציב.
אביגדור יצחקי:
כנ"ל לגבי שירות לאומי לבנים.
אביגדור יצחקי:
צריך לשאול, האם זה כולל גם לא יהודים.
אביגדור יצחקי:
כל הדברים האלה צריכים להיות בתפיסתם של צבא הגנה לישראל, של מדינת ישראל.
אביגדור יצחקי:
צריך לראות, איך משתמשים באנשים האלה ומה עושים איתם.
אביגדור יצחקי:
האם הולך רק למטרות אזרחיות, או האם זה הולך גם למטרות צבאיות.
אביגדור יצחקי:
למרות שאני בעד לאשר את בקשת חה"כ שרוני, אני חושב שיש פה בעיה עניינית, שגם ועדת חו"ב צריכה להתייחס אליה במסגרת הראייה הכוללת של שירות נערים ונערות במדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא:
האם אתה מציע שלא להצביע עכשיו?
אביגדור יצחקי:
אני מציע, להביא את זה לוועדה משותפת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אולי משותפת של חו"ב וועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציעה שבמהלך היום תנסה לדבר עם שני יושבי ראש הוועדות, ואנחנו נביא את זה להצבעה מחר.
משה גפני:
לא הבנתי את דבריו של אביגדור יצחקי.
משה גפני:
מה הקשר בין שירות לאומי של בנים ובנות לחוץ וביטחון?
אביגדור יצחקי:
אסביר אולי אחרי כן.
משה גפני:
מה זה קשור לחוץ וביטחון?
משה גפני:
האם העניין הזה שייך לשרת החוץ?
אביגדור יצחקי:
זה שייך לביטחון.
אביגדור יצחקי:
זה שייך לתפיסה הכוללת של שירות של נערים ונערות.
אביגדור יצחקי:
הנושא של שירות הוא ערך לאומי, לא חובה שמטילים על אנשים.
אביגדור יצחקי:
לכן, צריך לדון במכלול הבעיה.
אביגדור יצחקי:
יש הרבה מאוד בנים ובנות בישראל שלא משרתים בצה"ל, והם רוצים לבוא לידי ביטוי במסגרת של שירות לאומי.
אביגדור יצחקי:
השאלה כמה אנחנו מאפשרים להם את זה ואיך אנחנו מאפשרים זאת.
אביגדור יצחקי:
צריך לזכור, שיש לזה גם היבט תקציבי.
אביגדור יצחקי:
צריך לרואת הראייה הכוללת, איך מסתכלים על שירות של נערים ונערות?
משה גפני:
אז למה לא להעביר את זה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, אלא אם כן יש לך בעיות עם היו"ר.
אביגדור יצחקי:
מי צריך לדון בנושא של משך השירות בצה"ל?
משה גפני:
ועדת חוץ וביטחון.
אביגדור יצחקי:
למה לא ועדת עבודה?
משה גפני:
מה זה שייך לוועדת העבודה והרווחה.
משה גפני:
זה שייך לנושא של ביטחון.
אפרים סנה:
המשמעות של כל מי שהולך בנתיב של שירות לאומי, זה חייל אחד פחות בצה"ל.
אפרים סנה:
יש לזה השלכות.
אפרים סנה:
אנחנו צריכים לבדוק שאנחנו לא פותחים פה אפיק להשתמטות.
אפרים סנה:
מטעמים האלה, אם זה לא באופן מלא בוועדת חו"ב, זה צריך להיות לפחות בוועדה משותפת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מביאה את הנושא הזה מחר.