GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוחמד ברכה:
בחוק ההסדרים האחרון אפילו לא הוחלט על הרחבת הפיילוט.
רוחמה אברהם-בלילא:
מתי הנחת את ההצעה הזאת בפעם הראשונה?
מוחמד ברכה:
בתחילת הקדנציה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה אומר, שתוך שבוע-שבועיים היא היתה אמורה לקבל בכול מקרה - - -
מוחמד ברכה:
לא.
מוחמד ברכה:
היא הונחה רק השבוע, אבל אני מסרתי אותה בתחילת הקדנציה.
מוחמד ברכה:
אני מבקש להתעלות בהצבעה הזאת, זאת אמירה חשובה מאוד לאותם אנשים קשיי יום.
מוחמד ברכה:
עצם העובדה שהפיילוט הזה לא הורחב, זה מצביע על כך שהממשלה רואה בזה כישלון.
מוחמד ברכה:
שר המסחר התעשייה והתעסוקה, אלי ישי, בוועדת הכספים, עלה על הפן השלילי של התוכנית הזאת.
מוחמד ברכה:
בואו נתקדם לפטור מחובת הנחה.
אביגדור יצחקי:
אני רוצה לומר, אני חושב שתוכנית ויסקונסין צריכה רביזיה כוללת.
אביגדור יצחקי:
הבעיה הגדולה ביותר, כול אלה שמעל גיל 45 ורוצים לאלץ אותם לעבוד בכול מיני מקומות שלא ראויים להם.
אביגדור יצחקי:
זה נכון גם לגבי מגזר העולים, לגבי המגזר הערבי ולהרבה מאוד מקומות.
אביגדור יצחקי:
הכריז השר אלי ישי, שהוא הולך לעשות רביזיה כללית.
אביגדור יצחקי:
על שולחן הוועדה היתה בשבוע שעבר הצעת חוק כוללת מאוד של כול הדברים - - -
רוחמה אברהם-בלילא:
היא לא הוגשה.
אביגדור יצחקי:
אני אסביר למה היא לא הוגשה.
אביגדור יצחקי:
היא לא הוגשה כי השר אלי ישי ביקש מחברת הכנסת סולודקין, שהוא מתכוון לעשות רביזיה כוללת, הוא הולך להציג אותה בפני כול הציבור.
אביגדור יצחקי:
אני לא חושב שצריך ונכון לעשות תלאים תלאים בהצעות חוק, על מכלול הבעיות שיש שם.
אביגדור יצחקי:
הדחיפות לא גדולה וצריך לאפשר לעשות עבודה כוללת.
אביגדור יצחקי:
אני בטוח, שהשר אלי ישי, שהוא מאוד ער לבעייתיות, יעשה עבודה מהירה ונאמנה.
יעקב מרגי:
אתמול פנה אליי חבר הכנסת ברכה, פניתי לשר התמ"ת, אלי ישי, שאלתי אותו לעמדתו, והוא אמר לי, שזאת רעה חולה והיא כרגע בטיפול.
יעקב מרגי:
הוא אמר, התהליך לא יעזור, הוא ביקש לתת לזה לזרום במסלול הרגיל, במקביל, הם מכינים טוב יותר, משהו שיפתור את הבעיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
האם מדבריך משתמע שהם מתכוונים להיכנס לזה במלוא המרץ?
מוחמד ברכה:
גם לי היתה שיחה עם השר אלי ישי - לא באותה אינטימיות שמנהל אותה חבר הכנסת מרגי - התרשמתי שהשר מחויב לפתור את המצוקה הזאת.
מוחמד ברכה:
אבל אני חושב שהכנסת צריכה לשדר אמירה, שתעזור לשר בתוך הממשלה, ואני חושב שהוא זקוק לזה.
מוחמד ברכה:
לכן, אני חושב שפטור מחובת הנחה זה סוג של אמירה לאותם אנשים קשיי יום, דחיית ההצעה היא דבר שיתפרש מאוד לא טוב.
מוחמד ברכה:
גברתי היושבת ראש, אם אין הסכמה, אם אין רוב לעניין הזה והחברים לא רוצים, אני לא רוצה להעמיד את זה להצבעה.
מוחמד ברכה:
זה שידור שלילי מאוד, להעלות להצבעה, אחר זה ייכשל, וכאילו הכנסת אומרת לאנשים "תלכו לעזאזל".
אביגדור יצחקי:
אני רוצה להציע הצעת פשרה.
אביגדור יצחקי:
אני מציע, שחבר הכנסת מרגי, חבר הכנסת ברכה, יישבו וייקמו במהלך השבוע פגישה עם השר אלי ישי.
אביגדור יצחקי:
אם השר חושב, שהחוק כפי שהוגש על ידי חבר הכנסת ברכה ראוי שיוגש, אנחנו נצביע בעד.
מוחמד ברכה:
אני מקבל את ההצעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם כך, אדוני מושך את הצעתו.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים להצעה הבאה: הצעת חוק יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלת מספר השרים וסגניהם), התשס"ו-2006.
רוחמה אברהם-בלילא:
של חבר הכנסת אורי אריאל.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה לוודא, שההצעה שהנחת על שולחן הכנסת, חבר הכנסת אריאל, היא הצעה דומה להצעותיהם של חברי הכנסת רובי ריבלין וגדעון סער.
רוחמה אברהם-בלילא:
אין שינוי גדול במהות.
אורי אריאל:
לדעתי לא, יושב כאן חבר הכנסת גדעון סער, הוא יכול לעזור לנו ולהגיד האם יש כאן שינוי מהות.
אורי אריאל:
לדעתי, ממה לא, היא דומה מאוד.
אורי אריאל:
וכמובן, אם זה יעבור, יהיה דיון בוועדת חוקה וזה ייכנס לתוך אותו סד.
אביגדור יצחקי:
מה השוני?
גדעון סער:
לדעתי, ההצעה דומה בעיקרה וצריך לתת לה פטור.
גדעון סער:
השוני היחידי, שכאן מדובר גם על סגנים ושם מדובר רק על שרים.
גדעון סער:
העיקר דומה.
אביגדור יצחקי:
זה לא דומה כי מדובר כאן גם בסגני שרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד מתן פטור מחובת הנחה להצעתו של חבר הכנסת אורי אריאל, ירים את ידו.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד - 9 נגד - 11 נמנעים - אין ההצעה לא התקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד 9, נגד 11, אין נמנעים, לכן אני קובעת, שהצעתו של חבר הכנסת אורי אריאל לא קיבלה פטור מחובת הנחה מכיוון שהיא איננה הצעה זהה להצעותיהם של חברי הכנסת סער וריבלין.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה הבאה: הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (איסור פרסום סקר בחירות), התשס"ו-2006, של חבר הכנסת יואל חסון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבינה שהממשלה תמכה בהצעת חוק באותו נושא, של חבר הכנסת יצחק לוי.
רוחמה אברהם-בלילא:
מאחר והצעתו של חבר הכנסת יואל חסון היא זהה - - -
מוחמד ברכה:
היא מונחת על שולחן הכנסת?
רוחמה אברהם-בלילא:
היא הונחה על שולחן הכנסת.
מוחמד ברכה:
אז היא לא צריכה פטור, הוא יכול להצמיד אותה.
יורם מרציאנו:
מחר עולה הצעת חוק דומה, של קבוצת חברי כנסת, שמובילה אותה חברת הכנסת קולט אביטל, שאינה שונה.
גדעון סער:
היא הוצמדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד מתן פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד - 12 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה התקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
12 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים, לפיכך אני קובעת, שההצעה קיבלה פטור מחובת הנחה ותוצמד.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה הבאה: הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון – כפל קצבה), הצעתו של חבר הכנסת אפרים סנה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת סנה, יש לך משהו לומר בעניין?
אפרים סנה:
החוק המדובר הוא חוק שבמקורו חוק של חבר הכנסת אברהם הירשזון, שר האוצר היום.
אפרים סנה:
אני מקבל את הצעתו של חבר הכנסת אביגדור יצחקי, לבוא בדברים עם שר האוצר, אברהם הירשזון, ונעלה את זה בשבוע הבא.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש לי בקשה מחברי הכנסת, אני נוטה שלא לעכב אף בקשה של חברי הכנסת, אבל ראיתם מה קרה היום, הונחו שש הצעות חוק, חלק גדול מהן, הגענו להסכמה לנהל למשא ומתן עם השרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת מכול חברי הבית לנסות למצות את התהליך, לנסות להגיע בדברים עם שרי הממשלה לפני שמבקשים ממני.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא דוחה, אבל אני לא רוצה שנגיע למצב שמכניסים את הנושאים, משגעים את מנהלי הוועדה, מגיעים לפשרה ומושכים את זה.
מאיר פרוש:
לא אחת מגיעים להסכמה מכיוון שיושבים פה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה לא סותר את הבקשה שלי למצות את התהליך לפני שזה מגיע לשולחן הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן, מנהלת הוועדה תשאל כול אחד מחברי הכנסת, האם הוא ניסה למצות את התהליך.
רוחמה אברהם-בלילא:
קביעת ועדות לידון בהצעות לסדר היום בנושא: 1.
רוחמה אברהם-בלילא:
ניתוק מים מבתי תושבים ביישובי הצפון – הצעת חה"כ מגלי והבה 2.
רוחמה אברהם-בלילא:
אלימות של אזרחים כלפי ראשי רשויות – הצעת חה"כ י.
רוחמה אברהם-בלילא:
מרציאנו, ד.
רוחמה אברהם-בלילא:
אזולאי ו-מ.
רוחמה אברהם-בלילא:
בן-ששון
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת לנושא הבא: קביעת ועדות לדיון בהצעות לסדר היום.
רוחמה אברהם-בלילא:
אחד, בנושא: ניתוק מים ביישובי הצפון.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעתו של חבר הכנסת מגלי והבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
השני, אלימות של אזרחים כלפי ראשי רשויות.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חברי הכנסת יורם מרציאנו, דוד אזולאי ומנחם בן-ששון.
רוחמה אברהם-בלילא:
במהלך הדיון במליאה נשמעו הצעות להעביר את הנושא לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה או לוועדת הכלכלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מבחינת שר התשתיות הלאומיות, אין הגבלה להעביר את הנושא לכול ועדה שיידרש.
גדעון סער:
אני רוצה להציע הצעה, אין לי משהו קדוש, מדובר בחברת "מקורות", החוב ל"מקורות".
גדעון סער:
"מקורות" תמיד נדון בוועדת הכלכלה.
גדעון סער:
התיקון לחוק המים בנושא הניתוקים עבר בוועדת כלכלה.
גדעון סער:
יכול להיות שיושב ראש ועדת הפנים ויושב ראש ועדת הכלכלה יגיעו לסיכום.
גדעון סער:
מה שעשינו בעבר, שואלים את עמדת יושב ראש ועדת הכלכלה, אם רוצים לקחת מוועדת הכלכלה, צריך לשאול את יושב ראש ועדת הכלכלה מה עמדתו, תהיה לו אפשרות לנמק ואז נחליט.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שמדובר ברשות, מצד שני, מדובר בחברה ששייכת לדיון בוועדת הכלכלה, זאת לא בעיה של יישוב אחד, ישנם יישובים נוספים שסוגרים להם את המים כתוצאה מחוב, זה הפך בבחינת תופעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
האם לא ראוי שנחליט שזה יידון בוועדה משותפת של ועדת הפנים וועדת הכלכלה.
גדעון סער:
לדעתי, לא נכון בעבור הצעה לסדר להקים ועדה משותפת.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש ועדה משותפת, לא צריך להקים אותה.
גדעון סער:
גברתי, את היית חברה בוועדת הכלכלה אשר עסקה בדיוק בנושא הזה בקדנציה הקודמת.
גדעון סער:
אפשר לחרוג מזה, אבל צריך שתהיה הידברות בין ראשי הוועדות והם יגיעו להבנה.
רוחמה אברהם-בלילא:
היועץ המשפטי אומר, שמדובר בחובות הרשויות המקומיות ולכן מבחינה משפטית, יש להעביר לוועדת הפנים.
אביגדור יצחקי:
מאחר ואני עסקתי בהחזרה של מים להרבה מאוד יישובים, הבעיה היא לא היישוב, הבעיה היא "מקורות".
אביגדור יצחקי:
"למקורות" יש טיעונים משלה, אבל היא עושה את זה.
אביגדור יצחקי:
מה לעשות, היא חיה מההכנסות האלה, אם לא ישלמו לה כסף, יש בעיה.
אביגדור יצחקי:
לכן, צריך למצוא סידור שמתאים ל"מקורות".
אביגדור יצחקי:
יחד עם זאת, אם יהיה סידור שנגיד באה רשות ופורסת את התשלומים שלה ל"מקורות" ל-40 חודש, אבל לא היה לה כסף אתמול, למה שיהיה לה כסף מחר.
אביגדור יצחקי:
הכסף יכול לבוא בקיזוז בצורה כלשהי שמשרד הפנים יכול להיות ערב לו, זה יכול לפתור את כול הבעיות.
אביגדור יצחקי:
לכן, אני חושב שזה צריך להידון בוועדת הכלכלה כי "מקורות" שייכת לוועדת הכלכלה, כול הבעיות שלה נידונות בוועדת הכלכלה, היא תלויה בוועדת הכלכלה.
אביגדור יצחקי:
אבל צריכה שתהיה מעורבות, צריך להטיל על יושב ראש ועדת הכלכלה לצרף חברים מוועדת הפנים.
יורם מרציאנו:
"מקורות" לא נהנית לנתק את המים, היא מנתקת משום שיש חובות עתיקים לרשויות המקומיות.
יורם מרציאנו:
חברת הכנסת רוחמה אברהם עסקה בזה בהיותה סגנית שר הפנים, היא מכירה את העניין, כמה פעמים היתה צריכה להתחנן למנכ"ל מקורות, תחבר את המים בשביל התושבים.
יורם מרציאנו:
אני אומר, שכאן צריך טיפול מערכתי גם של ועדת הפנים, שעובדת מול ראשי הרשויות, וגם של ועדת הכלכלה.
יורם מרציאנו:
לכן אני חושב שזה צריך להיות בוועדה משותפת גם של ועדת הכלכלה וגם ועדת הפנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציעה דבר כזה, אני אזמן אליי את שני ראשי הוועדות, יושב ראש ועדת הפנים ויושב ראש ועדת הכלכלה ואביא את ההצבעה בשבוע הבא.
דוד אזולאי:
אני רוצה להביא לידיעת חברי הוועדה, שהנושא הזה נדון כמה פעמים בוועדת הפנים, צריך להיות תהליך הפוך ממה שנאמר כאן, זה צריך להיות בוועדת הפנים בתיאום עם ועדת הכלכלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנסה להגיע להסכמה בין שני ראשי הוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אלימות אזרחים כלפי ראשי רשויות:
רוחמה אברהם-בלילא:
בשבוע הבא העלו חברי הכנסת יורם מרציאנו, דוד אזולאי ומנחם בן-ששון את הנושא של אלימות אזרחים כלפי ראשי רשויות.
רוחמה אברהם-בלילא:
השר המתאם בין הממשלה לכנסת הציע להעביר לוועדת הכספים, הוועדה המשותפת של ועדת הכספים וועדת הפנים ואיכות הסביבה.
גדעון סער:
אלימות שייך לוועדת כספים?
גדעון סער:
זה פנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
מצד אחד, מדובר בתופעה שקיימת בחברה הישראלית.
רוחמה אברהם-בלילא:
מצד שני, אין ספק שהאלימות הולכת וגוברת בקרב נבחרי ציבור, ביניהם ראשי הרשויות.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא מספיק שהמשטרה מטפלת, היא לא מצליחה לאכוף, משרד המשפטים מבזבז זמן רב בתהליך הזה, משרד הפנים מטפל או לא מטפל.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מוכרחה להודות, כמי שטיפלה בנושא הזה בעבר, אחד הדברים לפתרון הבעיה הוא גם הנושא הכספי.
רוחמה אברהם-בלילא:
תחשבו, מה קורה לראש רשות, שמצד אחד, אין לו אפשרות לשלם משכורות לעובדים שלו, מצד שני, הוא צריך להגן על חייו, מאיפה הוא לוקח את התקציב?
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן, אני חושבת שיש מקום לדיון בוועדת המשותפת לשתי הוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
השלטון המקומי נמצא במצב קשה, צריך לטפל בו.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן הצעתי והצעת המציעים, להקים ועדה משותפת.
יורם מרציאנו:
בשבוע שעבר קיימנו דיון, ההצעה היתה להעביר לטובת ועדת הפנים.
יורם מרציאנו:
לאחר מכן נאמר, שוועדת הפנים תיתקל בבעיה של כסף.
יורם מרציאנו:
אין לראשי הרשויות את הכסף.
יורם מרציאנו:
ולכן הוצעה הצעה שלך, שקיבל השר המתאם, היות ואי אפשר היה להעביר את זה במליאה, זה עובר לוועדת הכנסת.
יורם מרציאנו:
לכן אני מבקש לקבל את ההצעה הזאת, קרי, להעביר לוועדה משותפת, ועדת הפנים וועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציעה שראשות הוועדה תהיה בראשות ועדת הפנים מכיוון שזה נושא קלאסי לפנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הוועדה תהיה בת עשרה חברים, חמישה מכול ועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד להקים את הוועדה המשותפת ירים את ידו.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד - 11 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה התקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד ההצעה 11 חברים, אין מתנגדים, אין נמנעים, ההצעה התקבלה, להקים ועדה משותפת.
רוחמה אברהם-בלילא:
הגשת הצעות חוק פרטיות בשבוע האחרון של מושב הכנסת
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא האחרון, הגשת הצעות חוק פרטיות בשבוע האחרון של המושב.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מעמידה להצבעה את הצעתו של חבר הכנסת גדעון סער, לאפשר להעלות הצעות חוק פרטיות בשבוע האחרון של מושב הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד - 13 נגד - אין נמנעים - אין הצעה התקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה.
משה שרוני:
אני ויתרתי על סיור היום כדי להיות נוכח בדיון.
משה שרוני:
סיור של ועדת החוץ והביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מאד מעריכה, גם אני ויתרתי, ואני מודה שהיתה לי התלבטות קשה כי דיון בקביעת הכלים הפרלמנטריים הוא גם חשוב מאד.
רוחמה אברהם-בלילא:
בדיון הקודם דנו בנושא של הגבלת הצהרות חוק - בואו נקרא לזה כך.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברגע שמונחת לפנינו הצהרת חוק ולאותו מחוקק אין שום כוונה להביא אותה לידי ביצוע ולהכניס אותה לספר החוקים של מדינת ישראל, היא נשארת בגדר הגדרה, ואני סמכתי על עצם ההיכרות שלי בשבוע שעבר על ד"ר סוזי נבות, שמלווה את הכנסת במשך מספר שנים לא קטן.
רוחמה אברהם-בלילא:
הזמנתי אותה כדי שתחווה את חוות דעתה האקדמית לגבי כל הנושא של קביעת הכלים הפרלמנטריים.
רוחמה אברהם-בלילא:
היא תמיד תיתן לנו את האספקט המקצועי, וזאת בנוסף לניסיון של מזכירי הכנסת, היועצת המשפטית, מנהלת הוועדה וכולם.
רוחמה אברהם-בלילא:
הלך הרוחות היה, רק כדי לרענן את השורות - שאכן יש וקיים הצורך להגביל את מכסת הצעות החוק, כאשר מראש - אני סבורה, ואשמח לשמוע את חברי הכנסת, השורה התחתונה היא שיש להגביל.
רוחמה אברהם-בלילא:
השאלה היא איך עושים את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אשמח, כמובן, לשמוע את חוות דעתך המקצועית- אקדמית, ואז נפתח את הדיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
הלך הרוח הזה היה מקובל על מרבית חברי הוועדה.
סוזי נבות:
קודם כל אני רוצה להודות לך על ההזמנה, ולברך אותך על הפרויקט.
סוזי נבות:
הנושא של הכלים הפרלמנטריים הוא נושא לדיון לא ברמת הפרט אלא ברמת הכלל והצרכים שקיימים היום לגבי תיקון התקנון.
סוזי נבות:
אני לא אתייחס לנושא הספציפי שנדון.
סוזי נבות:
מה שרציתי להציע לך ולחברי הוועדה המכובדים זה להתייחס לנושא של תיקון הליכי החקיקה ותיקון הכלים הפרלמנטריים ברצינות, במובן זה שייערך דיון מתודי שיטתי, דיון מעמיק שיאפשר להסיק מסקנות לא רק לגבי הנושא הספציפי, הפרטי, שהוא הצעות חוק או הגבלת מספר הצעות החוק בדרך זו או אחרת.
סוזי נבות:
לכן הצעת י היא קודם כל לקיים דיון ראשוני בשאלה מה תפקידיה של הכנסת.
סוזי נבות:
אם אנחנו מניחים שהדיון יהיה קל וברור שתפקידיה של הכנסת הם קודם כל תפקיד החקיקה ותפקיד הפיקוח על הממשלה אז כל אחד מהתפקידים האלה מחייב כלים פרלמנטריים שונים.
סוזי נבות:
אם כל אחד מהתפקידים מחייב כלי פרלמנטרי אחר, כי הכלי שיש לפקח על הממשלה שונה מכלי החקיקה, אז ראוי לקיים דיון בכל אחד מהם בנפרד.
סוזי נבות:
להניח הנחת יסוד, שבמסגרת הוועדה הזו יידונו הליכי החקיקה כנושא מרכזי.
סוזי נבות:
כשדנים בהליכי חקיקה, הדיון בהליכי החקיקה חייב גם הוא להיות שיטתי ומתודי.
סוזי נבות:
הליכי החקיקה קודם כל כוללים דיון עקרוני בשאלה מה הם עקרונות היסוד של הליכי החקיקה.
סוזי נבות:
אני רוצה להזכיר שמה שהכנסת לא עושה, בדרך כלל בית המשפט העליון עושה.
סוזי נבות:
בנושא של הליכי חקיקה יש התייחסות חדשה של בית המשפט העליון ויש כללים חדשים שבית המשפט העליון הטיל על הכנסת, ולמרות שהעתירות האלה נדחו כדאי לכנסת להיות קשובה לפסיקה הזו.
סוזי נבות:
בית המשפט העליון כאשר הוא מדבר עם הכנסת הוא מנהל דיאלוג עם הכנסת, הוא בדרך כלל מוציא פסק דין.
סוזי נבות:
העתירה בו בדרך כלל נדחית, אבל הכללים נקבעים בתוך הדיון, וכל מה שיש זה אחר כך, בשלב הבא, לאסוף אותם.
סוזי נבות:
יש היום פסיקה שמתייחסת להליכי חקיקה וקובעת עקרונות יסוד להליכי חקיקה.
רוחמה אברהם-בלילא:
שהם?
סוזי נבות:
שהם,בין היתר - עקרון השוויון ועקרון ההשתתפות.
סוזי נבות:
למרות שיש דיון עקיף בפסק הדין גם בעיקרון שנקרא Due process או- הליך תקין של חקיקה.
סוזי נבות:
זו הצעה שאמנם נדחתה בפסק הדין, אבל אני, אישית, כאשת אקדמיה שהתמחתה בתחום הזה, כאשר אני רואה דיון אקדמי ארוך בפסק דין, ובסופו של דבר נדחה – אני אומרת שזה לא סתם נקבע שם.
סוזי נבות:
הדיון שצריך להיות הליך חקיקה נאות, שאולי צריך להיות מינימום של דיון בתוך הליך החקיקה, לפני הצבעה, למשל, או אולי צריך להיות הליך חקיקה שיש לגביו איזשהו חומר עובדתי בסיסי - הדברים האלה, לדעתי, צריך להביא אותם בפני חברי הכנסת לידיעתם, כשלב הראשון.
סוזי נבות:
יש עקרונות יסוד, יש זכויות יסוד לחברי הכנסת, ואתם עוסקים היום בהגבלת זכות יסוד של הגשת הצעות חוק.
סוזי נבות:
זו זכות יסוד.
סוזי נבות:
השאלה מה אנחנו עושים אתה.
סוזי נבות:
השאלה האם אפשר להגביל אותה בכל דרך?
סוזי נבות:
האם אפשר לומר שכל חבר כנסת יגיש בכנסת ישראל רק הצעת חוק אחת, או רק 10, או קר 30?
סוזי נבות:
מה הם הקריטריונים להגבלה?
סוזי נבות:
אם אנחנו מתייחסים לזכות להגיש הצעות חוק כזכות יסוד – ההגבלה צריכה להיות על פי כללים שנקבעו.
סוזי נבות:
מה שאני מציעה זה להתייחס לעקרונות היסוד האלה בטרם אתם מחלקים את הליך החקיקה לכל אחד מהשלבים.
סוזי נבות:
אם עברנו את השלב התיאורטי אז השלב היישומי יהיה – מה הכלים שיש היום.
סוזי נבות:
היום יש כלים בהליכי חקיקה שמתחילים בהגשת הצעות חוק, ואז יש את כל מכלול השאלות שיש, שגברתי העלתה.
סוזי נבות:
השלב השני הוא השלב של הדיון - דיון בוועדות, האם הדיון בוועדות מספק?
סוזי נבות:
האם מה שקורה היום מספק?
סוזי נבות:
האם צריך קוורום לדיון בוועדות בהצעות חוק?
סוזי נבות:
מה קורה עם ההסתייגויות?
סוזי נבות:
וכיוצא באלה.
סוזי נבות:
השלב השלישי הוא כמובן השלב של ההצבעה, שגם לגביו יש כלים שהם בגדר זכויות יסוד: הזכות להצביע, האם אפשר להעביר אותה, האם אפשר לשנות.
סוזי נבות:
ההצעה שלי היא הצעה ברמת המתודיקה, ברמה של הליכי הדיון.
סוזי נבות:
ביקשתי את רשותך לא להתייחס לנושא שעולה היום לסדר היום, אלא - הצעת הדיון.
סוזי נבות:
אם הפרויקט הזה הוא באמת פרויקט רציני, כפי שהבנתי גם מהפרוטוקול וגם ממך, אז אני מציע שייערך דיון קודם כל בעקרונות, ואז זה מבטיח לנו לכסות את כל שאלת שלבי החקיקה, בלי שיישארו - -, כי מה שהבנתי, או מה שמוצע כאן, זה לקיים דיון ספורדי: תעלו את מה שמציק לכם, או כל הנושאים שנראים לכם טעוני תיקון, ואנחנו נדון אחד לאחד.
סוזי נבות:
אני מציעה ללכת בדרך אחרת: קודם כל תבדוק מה הן כל השאלות בהליכי החקיקה, ולאחר מכן, לאחר הבדיקה הזו: בכל אחד מהם יש מקום לשיפור.
סוזי נבות:
לאחר הבדיקה הזו - בג
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אשמח אם תוכלי לפרט יותר בראיה האקדמית שלך, כולל פסיקות הבג"ץ שהיו, כולל ההערות, כי אני מניחה שגם חברי כנסת חדשים ישמחו לשמוע.
סוזי נבות:
אם את רוצה שזה יהיה היום –אין בעיה.
סוזי נבות:
אני דווקא מציעה לנסח איזשהו מסמך שכולל את העקרונות, ושזה יהיה בפני כל אחד מחברי הכנסת, לתת להם - -מה אפשר להסיק מהם, ובסופו של דבר, אם זה לא ייעשה על ידי ועדה, זה ימשיך להיעשות על ידי בית המשפט העליון.
סוזי נבות:
אני חושבת שהדיאלוג הזה חייב לקבל תגובה מהכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מקובל, וזה בסדר גמור.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אשמח אם לישיבה הבאה תנסחי מסמך כזה.
משה שרוני:
כשמדברים על דמוקרטיה ומדברים על חוק ועל תפקיד הכנסת, אני רוצה לשאול גם את בית הדין העליון שלנו - כמה זמן ייקח - -
משה שרוני:
מגישים בערך 1000 חוקים בשנה.
משה שרוני:
איזה צוות צריך להיות אם רוצים לדון בצורה רצינית?
רוחמה אברהם-בלילא:
בשנה?
רוחמה אברהם-בלילא:
בחודש וחצי האחרון הוגשו כ - -
משה שרוני:
הבעיה הרצינית ביותר – שכל החוקים שמגישים אותם, מנסחים אותם בלילה ומגישים אותם למחרת, אני עברתי על הרבה, וכבר לא עובר.
משה שרוני:
אני כבר זורק לסל, ואני אומר במלוא הכנות שזה צחוק.
משה שרוני:
אם חבר כננסת חושב, ושיחשוב בצורה רצינית שחוק זה לא צחוק, ולא לתת לאנשים לבזבז את הזמן ולמשפטן – שצריך לקחת שתי מחלקות של משפטנים ולשבת עם כל חברי הכנסת כדי לראות את זה.
משה שרוני:
זו הבעיה המרכזית.
משה שרוני:
אני הצעתי בזמנו שכל שיח צריך לבוא עם יתר יושבי הסיעות ולעשות דיון על חוק זה או אחר ולראות מה כן ומה לא.
משה שרוני:
ואז אנחנו מקטינים את הכמות ולוקחים את הדברים יותר ברצינות.
משה שרוני:
וגם יש סינון מסוים, שאם אתה צריך לעבור בתוך חודש וחצי – חודשים – את יודעת כמה הצעות כבר הוגשו?
משה שרוני:
זו הבעיה הרצינית, כך אני רואה אותה.
משה שרוני:
אמנם כל אחד יכול להגיד שזו דמוקרטיה וזה תפקיד הכנסת לחוקק חוקים.
משה שרוני:
אבל גם חברי כנסת צריכים לחשוב ברצינות ובכובד ראש.
משה שרוני:
כשמגישים את זה - לא להתייעץ עם העוזר הפרלמנטרי.
משה שרוני:
יש גישה של "תגיש כמה שיותר – וכך תירשם בהיסטוריה".
משה שרוני:
זו הבעיה הרצינית וזו הבעיה המרכזית.
משה שרוני:
אני חושב שכדי לדון פעם אחת ולתמיד בנושא זה צריך להיות סימפוזיון רציני מאד, עם הוועדה הזו, ואפשר לצרף עוד כמה אנשים ומשפטנים.
משה שרוני:
לדון ברצינות, בכל הכנות.
משה שרוני:
וחברי הכנסת – שיבינו, שהגשת חוק לא בין לילה אני מגיש אותו.
משה שרוני:
כך אני רואה את זה.
אסתרינה טרטמן:
זו לא קלישאה שהבית הזה הוא בית המחוקקים.
אסתרינה טרטמן:
זו באמת עובדה.
אסתרינה טרטמן:
כולנו נבחרנו כדי להשביח ולעשות למען אזרחי המדינה באשר הם, לאו דווקא ציבור הבוחרים שלנו, אלא בכלל אזרחי המדינה.
אסתרינה טרטמן:
אחד הכלים שיש בידינו זה חקיקה.
אסתרינה טרטמן:
אני חושבת שלהגביל אותנו ולצמצם בנושא הזה זו בדיחה, זה דבר והיפוכו.
אסתרינה טרטמן:
המטרה שלשמה הגענו לכאן - -
רוחמה אברהם-בלילא:
הבנתי את הגיוס שעשית.
רוחמה אברהם-בלילא:
הבנתי את המשחק שלך ותקבל את זכות הדיבור.
גדעון סער:
- - -
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה לשאול אותך תוך כדי - האם זה נכון שחברי הכנסת, ובואו נודה על האמת, שלוקחים הצעות חוק מכנסות קודמות, זה פטנט שכולנו שמענו עליו.
רוחמה אברהם-בלילא:
כולנו פה עשינו את זה- השאלה היא: אל"ף, האם זה נכון לקחת את כל ההצהרות האלה, ולגרום לכנסת שבקדנציה אחת יהיו למעלה מ- 4,000 הצעות חוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא אומרת להביא למצב שבו לא יינתן הכלי העיקרי לחבר כנסת, לחוקק.
רוחמה אברהם-בלילא:
הרי בשביל זה אנחנו פה, למען זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אבל אני סבורה שבכנסות הקודמות, נתתי דוגמאות - בכנסת ה-14– הוגשו 2,600 הצעות חוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
בכנסת ה-15 הוגשו 4,234.
רוחמה אברהם-בלילא:
בכנסת ה-16- 4,165.
רוחמה אברהם-בלילא:
בכנסת הנוכחית, אנחנו קרוב לחודשיים, הוגשו קרוב ל-1,400 הצעות חוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
בסך הכל הכללי, כשאני לוקחת 3 כנסות אחרונות, אני רואה שבערך 5% מהסך הכולל מגיע.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חושבת שהפכנו את המושג "הנחת הצעת חוק" לזילות מסוימת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני בעד, אני אומרת שכמו שהכנסת כולה, מעצם העובדה שהיא בניה ממכסות – מכסות של סיעות, של זמן דיבור, של הגשת הצעות אי אמון, של הצעות דחופות לסדר - אני פה בעד לתת מרווח ומרווח גדול, אבל צריכים לעשות איזושהי פרופורציה, איזושהי מסגרת נכונה לעניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה היה הרעיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני בעד לתת אפילו מכסה גדולה יותר לאופוזיציה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אמרתי את זה בישיבה הקודמת באופן כללי, כמסגרת.
אסתרינה טרטמן:
אני שמחה שאני מכוונת לדעת גדולות, ואני עוד יותר שמחה שאני - - .
אסתרינה טרטמן:
אני מרשה לעצמי לדבר פה כי בתוך עמי אני יושבת, ויש לי תחושת בטן עמוקה בפרט לאור הנתונים שיושבת הראש הציגה כרגע, שחברי הכנסת לאט מבלבלים בין כמות ואיכות - -
זהבה גלאון:
אני ממש מוחה על זה.
זהבה גלאון:
אל תחלקי ציונים.
אסתרינה טרטמן:
חברת הכנסת גלאון, אני יכולה להביע את דעתי, וזכותך גם לחשוב אחרת ממני, אבל לא בזמן הדיבור שלי.
אסתרינה טרטמן:
קחי את רשות הדיבור ו - -
זהבה גלאון:
- - -
אסתרינה טרטמן:
בואו נשמור על כבוד הדדי.
אסתרינה טרטמן:
לצערי הרב, ויש לי רושם, והרושם הזה לא בא משום מקום.
אסתרינה טרטמן:
טרחתי וקראתי חלק מהצעות החוק וראיתי גם את הנושא של - - ".
אסתרינה טרטמן:
.
אסתרינה טרטמן:
שהצעת חוק זו הוגשה בכנסת הקודמת על ידי..." וכן הלאה, בדיוק כמו שהצגת קודם.
אסתרינה טרטמן:
אני לא מזלזלת ביוזמות ברוכות.
אסתרינה טרטמן:
אני מעריכה את חברי הכנסת ש- 40% מתוכם הם חדשים, ורוצים לעשות, ואני מברכת על העשייה.
אסתרינה טרטמן:
אבל יש לי תחושת בטן סמויה – ואני שמחה שאין כאן תקשורת, ודיברנו על זה כבר באחת הישיבות הקודמות - שיש קטליזטור של חברי הכנסת להיכנס לאיזה מירוץ תחרותי לגבי מי יוציא יותר הצעות חוק, ולכן רצים, ועושים, ובודקים מה עשו קודמים -לא תמיד מתוך אבחנה .
אסתרינה טרטמן:
אם מישהו הגיש הצעת חוק מאד דומה, למה צריך להטריח אנשים מהמחלקה המשפטית כדי לאחד ביניהם, כשיש לנו כלים שימושיים כמו אינטרנט, כמו מחשב, שאפשר לראות לבד מי התעסק בדברים האלה בעבר.
אסתרינה טרטמן:
וזה נגיש.
אסתרינה טרטמן:
יש לי תחושה שאנחנו לא עושים די כדי לצמצם את העומס, ומה שמשמש לרגלינו נר זו הכמות, כמה נגיש.
אסתרינה טרטמן:
וכל זאת למה?
אסתרינה טרטמן:
כי כולנו יודעים – בין אם מישהו יגיד שזה לא נכון, אני חושבת שעם יד על הלב, אם לא כולנו – לפחות רובנו נסכים לעובדה.
אסתרינה טרטמן:
דווקא בעולם האקדמיה יש איזה ארגון שטרח לכתוב לי מכתב, ועניתי לו בדיוק מה דעתי בנושא.
אסתרינה טרטמן:
דווקא במוסד האקדמיה יש גוף שטורח ללקט את הנתונים, להפיץ את הדו"ח בסוף מושב, בסוף שנה.
אסתרינה טרטמן:
יש פרסום ואחר כך זה תופס כותרות בעיתונים וכולנו ניזונים הרי מהתקשורת, ברמה כזו או אחרת.
אסתרינה טרטמן:
ואז כתוב: חבר הכנסת הזה והאחר הוא שיאן בהצעות חוק, וכולנו זוכרים את זה, אם לא במודע, אז לפחות בתת המודע.
אסתרינה טרטמן:
אף אחד מאתנו לא רוצה ליפול ולהיראות כחבר כנסת לא יעיל שלא עשה די.
אסתרינה טרטמן:
אנחנו גם יודעים שחלק גדול מהציבור רואה את המספר ומאד מתרשם, וזה קטליזטור שמבחינתי, כחברת כנסת, הוא שלילי.
אסתרינה טרטמן:
אני לא מדברת כרגע על עצמי, כי לא אני הנושא.
אסתרינה טרטמן:
אני יכול להגיד על עצמי שאני מאד משתדלת לא ליפול שבי תחת הכותרות האלה.
אסתרינה טרטמן:
אני חושבת שמהוועדה הזו צריכה לצאת קריאה קודם כל להפסיק עם התחרות הזו, עם הפרסומים האלה – מי פרסם יותר.
אסתרינה טרטמן:
כן חשוב לפרסם מי פרסם מה כשזה באמת מהותי לכלל, למכלול, כשהוא משמעותי, כשהוא מהפכני כשהוא באמת תורם והוא יעיל.
אסתרינה טרטמן:
אין לי ספק שחברי הכנסת, בסך הכל, הם ראויים, הם ברוכים, הם אינטלגנטיים ויעילים, וימלאו את מטרתם כנדרש.
אסתרינה טרטמן:
אני פשוט חושבת שהסייג הזה, להפסיק את הפרסומים, ממילא יקצץ את כמות הגשות הצעות החוק.
אסתרינה טרטמן:
יחד עם זה, הקדמתי ואמרתי שהנושא החקיקתי הוא כלי בידינו.
אסתרינה טרטמן:
אני לא פוסלת שגם כלים צריך לכמת.
אסתרינה טרטמן:
אני לא פוסלת, אני בהחלט פתוחה לדיון בנושא, לכמת את הנושא הזה ברמה כזו או אחרת, כשנדון על זה בנפרד.
אסתרינה טרטמן:
אני מניחה שלא עכשיו נדון, ואם כן – אני מוכנה - -
רוחמה אברהם-בלילא:
זה הנושא.
אסתרינה טרטמן:
אבל לפני כן - אני קוראת פה - תפסיקו עם הפרסומים.
אסתרינה טרטמן:
אני רוצה להגיד לכם שכחברת כנסת אני אפילו נעלבת.
נאדיה חילו:
כחברת כנסת חדשה חשוב לי לשקף לכם איך זה נראה.
נאדיה חילו:
אני ערה לנושא של הכלים הפרלמנטריים, ואני יודעת שבמהות, הכלי הכי חשוב בין כל הכלים הפרלמנטריים שעומדים לרשותנו, זה הצעות החוק, כי זה ממש, באופן ישיר, נוגע למהות של הדמוקרטיה, הייתי אומרת.
נאדיה חילו:
אבל איך זה נראה מהצד כחברת כנסת שנכנסת לזה?