GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער:
אני מציע, שלעניין ההצעה הזאת, עקב הנושא החשוב של איסור סחר בבני אדם, אנחנו נאשר את הפטור מחובת הנחה.
גדעון סער:
כמובן שנבדוק כל חוק לגופו.
ראובן ריבלין:
כך החובה.
דניאל בנלולו:
אני מבקש להביא להצבעה פטור מחובת הנחה הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 91) (איסור סחר בבני אדם), התשס"ו-2006, לקריאה ראשונה, מי בעד ירים את ידו.
דניאל בנלולו:
הצבעה בעד – 8 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה.
דניאל בנלולו:
ההצעה התקבלה.
עמית מררי:
המצב המשפטי ככלל כיום הוא, כאשר מגישים ראיות לבית משפט, יש להגיש את המקור ולא העתק.
עמית מררי:
נוכח החידושים הטכנולוגיים הרבים והמחשוב נוצרו בעיות רבות.
עמית מררי:
נוצר מצב, שלא ניתן לרוב רובם של העותרים להגיש מקור כראיה.
עמית מררי:
לכן, הצעת החוק באה לאפשר את הגשת העתק כראייה, למעט מקרים שבהם יידרש מקור.
עמית מררי:
הדחיפות נובעת מכך, שכיום יש תהליכים בבתי המשפט שיאפשרו שימוש באמצעים טכנולוגיים במחשוב ולכן יש להתאים את החוק למצב הקיים בשטח.
צבי הנדל:
אני לא מבין את הדחיפות.
צבי הנדל:
אני מבין את הרעיון אבל נשמע לי כי משהו מסתתר מאחורי זה, לא הבנתי את הדחיפות.
עמית מררי:
הדחיפות נובעת מכך, מעבר לכך שהמצב כיום בבתי המשפט הוא שלא מסתפקים יותר - - -
שאול יהלום:
זה עניין שנמשך כמה שנים, מה התעוררתם הרגע?
עמית מררי:
התעוררנו הרגע גם בגלל העניין שכיום בבתי המשפט ישנם הליכים מואצים להפוך את בתי המשפט לממוחשבים.
עמית מררי:
ההליך הזה מחייב התאמה.
עמית מררי:
מכיוון שההליך הזה נמצא בימים אלה בתאוצה, יש צורך להתאים את פקודת הראיות למציאות.
שאול יהלום:
הכנסת בפגרה, לכן כל חוק שאין בו דחיפות, נדחה את זה לקדנציה הבאה.
שאול יהלום:
הממשלה לא ראויה לזה ולא צריך לתת לה פרסים.
משה גפני:
יש דברים שבעיני הציבור ייראו רע מאוד, המצב יהיה, שיאשרו עכשיו שחרור מחובת הנחה, אנשים הולכים למערכת בחירות לא קלה, הראש לא יהיה בחוקים האלה, היה אפשר להביא את החוק הזה לפני 30 שנה, להביא חוקים חשובים אבל לא דחופים באופן קריטי לניהול ענייני המדינה - - -
דניאל בנלולו:
בקיצור, אתה מתנגד.
דניאל בנלולו:
חברים, אני מעלה להצבעה, מי בעד פטור מחובת הנחה להצעת חוק לתיקון פקודת הראיות (מס' 15) (מקור והעתק כראיה), התשס"ו-2006.
דניאל בנלולו:
מי בעד ירים את ידו.
דניאל בנלולו:
הצבעה בעד – אין נגד – 6 נמנעים – 1 ההצעה לא אושרה.
דניאל בנלולו:
ההצעה לא אושרה, לא התקבל פטור מחובת הנחה.
רונית בן-צור:
מדובר בתיקון שבא להרחיב את תחולת החוק גם ביחס לארגונים בינלאומיים שאינם בין-ממשלתיים.
רונית בן-צור:
העולם הבינלאומי התרחב ואנחנו רואים היום יותר ויותר ארגונים בינלאומיים שיש בהם תאגידים סטטוטוריים, בין היתר, תאגידים שחבר בהם גם בנק ישראל.
רונית בן-צור:
לאחרונה, נחתמו שתי אמנות גם עם הבנק האירופי להשקעות וגם עם בנק בין-לאומי נוסף שמדבר על השקעות.
רונית בן-צור:
לא ניתן לאשרר את האמנות האלה מכיוון שהחוק היום לא מאפשר מתן חסינות לארגונים האלה.
רונית בן-צור:
כתוצאה מזה, הדחיפות היא, שקווי אשראי שאמורים להינתן על-ידי הבנקים לטובת השקעות ישירות לפיתוח, לא יכולים להינתן.
רונית בן-צור:
יתרה מכך, יש סיכוי שאפילו נפספס אותם, הם ייסגרו ולא יינתנו לנו מחדש.
רונית בן-צור:
לכן יש דחיפות באישור ההצעה.
דניאל בנלולו:
אני רוצה להעלות את ההצעה להצבעה.
דניאל בנלולו:
מכיוון שאין קוורום, אני לא מעלה את ההצעה להצבעה.
שרית דנה:
המדינה נדרשה, מכוח פסיקה של בית המשפט, לחוקק בעניין תובענות ייצוגיות, על מנת שבית המשפט לא ישנה את פסיקתו שנשארה במשך שנים רבות ללא שום הסדר, המדינה הצליחה לשכנע את בית המשפט שראוי שהעניין הזה יוסדר בחקיקה.
שרית דנה:
בית המשפט אמר פעמיים, גם בפסק דינו בבג"ץ, אחר כך בדיון הנוסף, שהוא לא ימתין זמן רב לחקיקה.
שרית דנה:
נעשו שני תהליכים במקביל - - -
דוד אזולאי:
מתי הוא אמר את זה?
שרית דנה:
לפני חודשים ספורים, בדיון הנוסף.
צבי הנדל:
אני רוצה להבין, את אומרת שההצעה הפרטית היתה על דעתכם, למה הדחיפות?
שרית דנה:
יש חילוקי דעות בנושא מהותי אחד, אנחנו רוצים שבפני ועדת החוקה תוצג עמדה מוסמכת של הממשלה כאשר היא דנה בחילוקי הדעות.
רשף חן:
אני אתחיל מהסוף.
רשף חן:
מוכנה לאישור לקריאה שנייה ושלישית בוועדת החוקה הצעת חוק תובענות ייצוגיות, שבכל מובן מהותי היא זהה לחלוטין להצעת החוק הממשלתית, למעט עניין אחד בלבד.
רשף חן:
העניין הוא, רצונה של המדינה לקבל פטור מוחלט מכל רשויות השלטון – אם היא תקבל מוחלט מתביעות כספיות במסגרת - - -
צבי הנדל:
חוצפה.
רשף חן:
כאשר הם פועלים כרשות ציבורית.
רשף חן:
למשל, המקרה המובהק, החזר מס.
רשף חן:
מצב שבו המדינה, עירייה או רשות ציבורית אחרת גבתה מכל אזרחי מדינת ישראל עשרה שקלים יותר מדי, עמדת מדינת ישראל, זה לא ראוי לתביעה ייצוגית, ללא כל הסבר.
רשף חן:
עמדתה של מדינת ישראל למעשה, תביעה ייצוגית זה דבר מצוין ובלבד שהיא לא תוגש נגדנו.
רשף חן:
זה הדבר היחיד שבמחלוקת.
רשף חן:
בחוק הכנסנו מנגנון, לטעמי הוא מנגנון מאוזן, לא רק לטעמי, גם הייעוץ המשפטי של הכנסת בדעה שהוא מנגנון מאוזן, הוא מאפשר לבית המשפט, כאשר הוא רואה שייגרם נזק לציבור כתוצאה מתביעה ייצוגית וציבורית, הוא מאפשר לו לאזן, הוא מאפשר לו להפחית את הסכומים, הוא מאפשר אפילו לא לאשר את התביעה הייצוגית.
רשף חן:
זאת אומרת, האיזון הנכון קיים, הם לא מסתפקים באיזון נכון, הם דורשים פטור טוטאלי וזה לא נכון, זה נובע מניגוד עניינים אמיתי שפרקליטות המדינה נמצאת בו.
רשף חן:
זה הדבר היחיד שאינו בהסכמה.
צבי הנדל:
אדוני היושב ראש, חלק מחבריי ניסו למשוך כל הצעת חוק שבאה לפנינו.
צבי הנדל:
אני אומר בכאב גדול, שיש שתי סוגיות החייבות לבוא על תיקונן מתוך הרבה סוגיות אחרות, אבל בהקשר המשפטי כלפי המדינה.
צבי הנדל:
סוגיית אחת שכעת דיברנו עליה, שהמדינה לא מוכנה שהיא תעבור, וסוגייה שנייה שתוקנה כבר בעולם המסחרי, זאת אחריות אישית.
צבי הנדל:
בדירקטוריון של חברה, יש מי שיושב, להחלטות אחריות אישית.
צבי הנדל:
במדינה שלנו כמעט ואין אחריות אישית לשום דבר, ועכשיו, גם אם מישהו מגיש איזה שהיא תביעה, והרי למשל יהיו תביעות של מגורשי גוש קטיף על ההתנתקות, כל אחד יצטרך לתבוע בנפרד.
צבי הנדל:
אני אומר, אם יש לנו הזדמנות לתקן אחת מהצעות החוק שהוגשה כבר, אנחנו צריכים לעשות את זה מהר.
צבי הנדל:
בבוא היום זה יהיה קשה מאוד, כל אחד מפחד שמחר הוא יהיה ראש ממשלה, שר וכו', מפחדים מאחריות אישית.
צבי הנדל:
אין מדינה בעולם, שבזמן מלחמה נותנת פרס לרוצחים הכי גדולים בשביל לפתור בעיה.
צבי הנדל:
ודאי ששיקול הדעת של הממשלה בהקשר הזה לא מקובל עליי.
מאיר פרוש:
אני חושב שזה ציני לבוא לכאן ולומר, הממשלה מבקשת.
מאיר פרוש:
אנחנו יודעים מה זה אומר הממשלה מבקשת, זאת ממשלה שאין לה אמון בכנסת, אין לה רוב במליאה, זאת פיקציה לבוא ולומר הממשלה מבקשת, שאנחנו נתרגש מהאמירה "הממשלה מבקשת".
מאיר פרוש:
החוק נתן לממשלה את האפשרות לנהל את העניינים עד לבחירות.
מאיר פרוש:
אם בעבר התרגשנו מהאמירה "הממשלה מבקשת", היום אף אחד לא מתרגש מהעניין הזה.
ראובן ריבלין:
חבר הכנסת פרוש, את משרדי הממשלה מנהלת הממשלה, משרדי הממשלה הם למען העם והמולדת והמדינה.
רן כהן:
אדוני היושב ראש, יש כאן איזה בקשה של הממשלה במידה רבה מאוד להניף יד על תהליך חקיקה ארוך שחברי הכנסת מחוקקים לדבר שהוא לא ראוי.
רן כהן:
למרות הכול, הייתי רוצה לשמוע את עמדתה של היועצת המשפטית של הכנסת לגבי הסוגייה הזאת, מדוע כאשר חבר כנסת מחוקק לאורך שלוש שנים, קמה ועדת משנה שמטפלת בעניין ומקדמת את ההצעה, באה הממשלה ברגע האחרון ומנסה לטמון פח בעניין הזה.
רן כהן:
אנחנו צריכים לאשר שיטמנו לנו פח?
ראובן ריבלין:
לא צריך, אתה יכול לאשר או לדחות.
רן כהן:
בגישה שלי אני מתנגד לזה, אבל אם היועצת המשפטית תאמר, יש מקום לחשיבה משפטית פוליטית - - -
ראובן ריבלין:
אין כאן שאלה משפטית, רק שאלה פוליטית.
רן כהן:
אז אני מתנגד.
ראובן ריבלין:
השאלה אם אתה מאשר פטור מחובת הנחה או מסרב, זה נושא פוליטי.
רן כהן:
אז אין לי שום סיבה לתת היום לממשלה יתרון על תהליכי חקיקה שחברי הכנסת עמלו.
שרית דנה:
החוק הזה איננו חוק שאינו חל על המדינה.
שרית דנה:
בחוק תובענות ייצוגיות כתוב במפורש שהוא חל על המדינה.
שרית דנה:
בחוק תובענות ייצוגיות, ההצעה הממשלתית נקטה בטכניקה חקיקתית מדורגת.
שרית דנה:
נוכח העובדה שמכשיר תובענות ייצוגיות הוא מכשיר שלצד פתרונותיו הרבים יש לו סיכונים רבים ונוכח העובדה שאנחנו מכניסים למשק הישראלי מכשיר חדש שאנחנו לא יודעים להעריך מראש את הסיכונים שלו, החוק נקט בדרך של עילות.
שרית דנה:
החוק פירט עילות, כולן יחולו על המדינה, בין אם העילות הן בענייני יחסי עובד מעביד, בין אם החוק חל על עילות צרכניות, הוא יחול על המדינה במצב שהיא מספקת שירות.
שרית דנה:
החוק איננו מפלה את המדינה מכל גוף אחר, גם ביחס לגופים פרטיים.
רן כהן:
גם בתביעות כספיות?
שרית דנה:
כן, בוודאי.
שרית דנה:
אנחנו סבורים שגם ביחס לגופים פרטיים ראוי לנקוט במכשיר הזה בזהירות, וגם גופים פרטיים לא צריך לחשוף לסיכונים, שוב, לצד התועלות של המכשיר הזה, מבלי שהדבר הזה נבחן.
שרית דנה:
בחוק יש מנגנון להרחבת העילות, זאת הדרך הנכונה לדעתנו.
רן כהן:
אז על מה המחלוקת?
צבי הנדל:
איזה עילה למשל את חושבת שלא צריך - - -
רשף חן:
לא התייחסתי לטכניקה החקיקתית.
רשף חן:
למעשה, הטכניקה החקיקתית שננקטה היא, לומר שעילות כספיות זה ביחסי ספק לקוח.
רשף חן:
כמעט אף פעם אין יחסי ספק לקוח בין מדינת ישראל ובין ציבור האזרחים.
ראובן ריבלין:
זה בוועדת חוקה, למה לדון בזה כעת?
רשף חן:
זה פחות או יותר דומה למצב שבו יגידו, שהחוק לאיסור הטבעות בכדור סל חל גל עליי.
רשף חן:
הוא חל עליי, אבל מה לעשות, אני מטביע כל כך טוב.
רשף חן:
וזאת רק טכניקה חקיקתית מתחכמת שבה נקטה מדינת ישראל במקום לכתוב "לא יוכלו להגיש תביעות השבה נגד רשויות ציבוריות".
דניאל בנלולו:
כרגע אני לא דן לגופו של החוק, אני גם לא אוכל להביא את ההצעה להצבעה, אין לי קוורום, היה ומאוחר יותר יהיה לי קוורום אעלה את ההצעות להצבעה.
דניאל בנלולו:
חברים, אני מבקש להביא פנייה של יושב-ראש סיעת שינוי, חבר הכנסת רשף חן, אישור התפלגות בהסכמה של סיעת שינוי.
דניאל בנלולו:
אנו מבקשים מוועדת הכנסת לאשר את ההתפלגות ולעדכן את מספר חברי הסיעות על-פי ההרכב הסיעתי החדש.
דניאל בנלולו:
כמו כן, לאשר את שמות הסיעות בעקבות ההתפלגות.
דניאל בנלולו:
בא כוח הסיעה וממלא מקום, חבר הכנסת רשף חן, אהרון רוני בריזון.
דניאל בנלולו:
אנו מבקשים מוועדת הכנסת לאשר את האמור לעיל.
דניאל בנלולו:
על החתום, חבר הכנסת רשף חן, יושב-ראש סיעת שינוי, מפלגת החילונים ומעמד הביניים".
משה גפני:
מה המשמעות של הבקשה.
דניאל בנלולו:
יש כאן מפלגה שרוצה להתפלג, מביאים את זה בפני ועדת הכנסת, נאשר או לא נאשר.
דניאל בנלולו:
אני מודיע, אין צורך בקוורום לצורך הצבעה.
רשף חן:
מכתב הפנייה מדבר בעד עצמו, אנחנו מבקשים לפלג את הסיעה ואת המפלגה.
רשף חן:
בהתאם לאמור במכתב, אני מניח שכולכם מכירים את הנסיבות של הפילוג הזה, אתם בוודאי מתארים לעצמכם עד כמה חבריי ואני עצובים מן הפילוג הזה.
רשף חן:
אודה לכם אם תאשרו את הבקשה.
דניאל בנלולו:
לפני כן יש לי שאלה, חברי הכנסת אילן ליבוביץ ויגאל יאסינוב, ההתפלגות הזאת מקובלת עליכם?
אילן ליבוביץ:
כן.
רשף חן:
הם חתומים על המכתב.
דוד אזולאי:
למרות כל מה שאמר עליכם אתמול חבר הכנסת טומי לפיד?
דניאל בנלולו:
חברים, יש לי רק בקשה, צריך לראות איך פותרים בעיה נוספת, נודע לי שלשינוי יש חוב כספי גדול.
רשף חן:
שינוי תשלם את כל החוב הכספי, אגב, הוא לא גדול, הכל יחסי, בשבילנו הוא לא גדול.
רשף חן:
ישנו חוב של 850 אלף שקלים - - -
דניאל בנלולו:
זה חוב שצריך לשלם למדינה.
רשף חן:
הוא ישולם בימים אלה.
משה גפני:
מה שנעשה בשינוי הוא לא ענייני, אני לא מתערב, אני רק רוצה להבין את המשמעות של החוב הכספי.
משה גפני:
משמעויות העניין, מבחינת האישור של ועדת הכנסת – אני לא יודע אם העיתונות כותבת נכון או לא, אני רוצה לדעת כאן באופן מוסמך – נאמר, שלסיעת שינוי המאוחדת, לא המפולגת, עם פריצקי בזמנו, יש בקופתה 11 מיליון שקלים.
משה גפני:
אני לא יודע אם זה נכון או לא נכון.
משה גפני:
כרגע אני שומע, שלסיעת שינוי יש חוב לאוצר המדינה.
משה גפני:
איך יכול להיות, שמצד אחד יש להם כסף בקופה ומצד שני חוב למדינה?
דניאל בנלולו:
אבל הם אמרו, שהם ישלמו את החוב.
משה גפני:
אני רוצה לשאול, האם הדברים שאמרתי הם נכונים?
משה גפני:
אני לא שואל בציניות, אני שואל בתום לב.
יגאל יאסינוב:
לשאלתך, ראשית, יש חוב קטן של כמה מאות אלפי שקלים, שאנחנו, "שינוי", נשלם את החוב.
מאיר פרוש:
היה לכם כסף, למה לא שילמתם את זה עד עכשיו?
יגאל יאסינוב:
אנחנו, "שינוי", אנחנו נשארים "שינוי", למפלגה שפורשת יהיה שם אחר, יכול להיות שהם יהיה טומי והגמדים, אני לא יודע.
אברהם פורז:
ברגע שהעלית את נושא התפלגות סיעת שינוי, ראיתי את השמחה ששטפה את חבר הכנסת גפני.
משה גפני:
ממש לא, אני לא שמח.
אברהם פורז:
ראיתי את השמחה ובצדק הם שמחים כי הם חושבים, שמפלגה חילונית שהוציאה אותם מהשלטון אחרי עשרות שנים שהם היו בשלטון, היא בעצם הולכת להתרסק ולכן הם אפופי שמחה, אני יכול להבין את זה.
אברהם פורז:
במעמד דומה לזה הייתי לפני כשש שנים, אז התפלגתי ממרצ כחבר כנסת יחיד וגם אז הספידו אותי.
אברהם פורז:
אמרו, היה חבר כנסת טוב, חבל שהולך.
אברהם פורז:
השמחה על לכתי מוקדמת מדי.
מאיר פרוש:
חבר הכנסת פורז אמר, שהם הולכים להחזיר את החוב.
מאיר פרוש:
השאלה, מה יעשו עם יתרת הכסף?
גדעון סער:
ביהדות יש משפט שוודאי חברי הכנסת מכירים: בנפול אויביך אל תשמח.
גדעון סער:
מה שאני מציע לעשות, כאשר שני הצדדים הרלוונטיים הגיעו להסכמה מסוימת, בפרט שנאמר לנו שההסכמה הזאת היא חוקית או בסדר מבחינה משפטית, אנחנו נתמוך בהצעה כי זאת ההצעה שמסדירה את הפרידה החוקית בתוך שינוי.
גדעון סער:
אם אין בעיה בהיבט המשפטי, אין לנו שום סיבה להתנגד.
גלעד ארדן:
בשונה ממפלגות וירטואליות שמוצגות עכשיו לציבור, שכל מי שחבר בהן כרגע רואה עצמו כשר, אני דווקא רוצה לומר כמה מילים טובות על שינוי.
גלעד ארדן:
כמי שפעל כאן רבות בכנסת האחרונה, יחד עם מי שנמצא כאן בחדר, כולם כאן יודעים, שרוב חברי הכנסת של סיעת שינוי היו חברי כנסת ראויים שפעלו לטובת העם והמדינה ולא רק בנושאים אנטי-דתיים, גם בנושאים כלכליים ונושאים חברתיים.
גלעד ארדן:
זה לא מתאים ולא ראוי שביום כזה לשמוח יותר מדי, אני חושב שכולנו צריכים להיפרד מהם לשלום ולאשר את הבקשה.
גלעד ארדן:
היו"ר דניאל בנלולו: כפי שנאמר, קיבלנו בקשה להתפלגות בהסכמה, אני מבקש להקריא בקשה ולאחר מכן נצביע עליה.
גלעד ארדן:
בהתאם להוראות סעיפים 59(1) ו-60 לחוק הכנסת, התשנ"ד-1994, וסעיף 18א לתקנון הכנסת, מחליטה ועדת הכנסת על השינויים הבאים בהרכב הסיעתי של הכנסת:
גלעד ארדן:
סיעת ,שינוי מפלגת החילונים ומעמד הביניים" התפלגה לשתי סיעות:
גלעד ארדן:
סיעת "הסיעה החילונית", אשר תמנה 11 חברי כנסת: יוסף (טומי) לפיד, אברהם פורז, אליעזר זנדברג, ויקטור בריילובסקי, אילן שלגי, מלי פולישוק-בלוך, רשף חן, אהרון רוני בריזון, אתי לבני, חמי דורון, אראלה גולן.
גלעד ארדן:
הצבעה
גלעד ארדן:
נגד – אין
גלעד ארדן:
החלטת ועדת הכנסת בדבר שינוי בהרכב הסיעתי של הכנסת התקבלה.
דניאל בנלולו:
8 בעד, אין מתנגדים, נמנע 1, ההתפלגות אושרה.
דניאל בנלולו:
אנחנו עוברים לסעיף הבא: פניית יושב-ראש הכנסת בעניין החלטת גמלאות חברי הכנסת – מענק פרישה ומענק הסתגלות, את הסעיף יציג יושב-ראש הכנסת.
ראובן ריבלין:
אדוני היושב ראש, רבותיי חברי הכנסת, אדוני ממלא מקום מזכיר הכנסת, סגני מזכיר הכנסת, גברתי היועצת המשפטית לכנסת, חברים נכבדים.
ראובן ריבלין:
כיושב ראש הכנסת השש-עשרה, אני מבקש להפנות את תשומת לבכם לתופעה שנתגלתה על ידינו בגלל פעולות שנעשו על-ידי חברי כנסת דווקא בכנסת השש-עשרה והן הפכו להיות המוניות, התפטרות מהכנסת.
ראובן ריבלין:
נדמה לי שלא היתה כנסת שכל כך הרבה חברי כנסת התפטרו בה והעבירו את התפקיד לאחרים, כמו גם בזמן שהכנסת כבר עמדה בפני פיזורה, דהיינו, כבר לא רק דובר על הבחירות המוקדמות אלא כבר נקבע להן תאריך.
ראובן ריבלין:
אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לכך, שסעיף 15 להחלטת הגמלאות קובע כי חבר כנסת אינו זכאי לקצבה.
ראובן ריבלין:
כלומר, חבר כנסת שכיהן תקופה קצרה מכהן עם סיום כהונתו מענק של 18% ממשכורתו כפול מספר החודשים שבהם כיהן.
ראובן ריבלין:
לגבי חברי כנסת בפנסיה צוברת נקבעה תקרה של שש פעמים משכורת.
ראובן ריבלין:
כאשר דובר בחבר כנסת בודד או חברת כנסת בודדה, המלצתי בפניה לתרום את הכסף משום שלא ראיתי בזה תופעה וחשבתי שאנחנו יכולים להעביר את הבעיה לכנסת הבאה.
ראובן ריבלין:
והנה, התפתח מצב שבשבועות האחרונים מצטרפים אלינו כמעט עשרה חברי כנסת חדשים.
ראובן ריבלין:
דבר שהוא מהווה בעיה בפני הציבור, מדוע פתאום "יחגוג" כל חבר כנסת מהטעם שאנחנו קבענו נוסחאות אלגבריות כאשר אנחנו דנים בעניינים הומניים ולא עניינים מתמטיים.
ראובן ריבלין:
למרות הגישה המחמירה הקובעת, שלא טוב יעשו חברי כנסת אם בשלהי כהונתם יקבעו חקיקה אשר היא נוגעת לזכויותיהם וחובותיהם.
ראובן ריבלין:
אם אנחנו חושבים שהזכויות והחובות פוגעים בציבור, ראוי שנקום כולנו ונאמר לציבור, הבנו, לא שמנו לב, והרינו מביאים הצעת חוק.
נורית אלשטיין:
זאת החלטת גמלאות, ברגע שמצביעים עליה, היא שרירה וקיימת.
יולי יואל אדלשטיין:
מה הסטטוס של ההחלטה הזאת, של סעיף 15?
נורית אלשטיין:
החלטה של ועדת הכנסת.
ראובן ריבלין:
החלטת ועדת הכנסת.
ראובן ריבלין:
לפני שאני פותח את הנושא לדיון, אני מבקש להציג בפניכם את נוסח ההחלטה כפי שאני מבקש שנעשה משום שאני חושב שזה לא פופוליזם אלא דבר שלא היינו ערים לו, אני חושב שאנחנו צריכים לתת תשובה לציבור על דבר שקודמנו עשו אבל אנחנו אחראים כמובן בדיוק כפי שהם.
ראובן ריבלין:
תיקון סעיף 15 - 1.
ראובן ריבלין:
בסעיף 15(ב) להחלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון(חברי-כנסת ושאיריהם), התש"ל-1969 (להלן החלטת הגמלאות), בסופו יבוא "הוראה זו
ראובן ריבלין:
ובלבד שערב אותה תקופה לא כיהן כחבר הכנסת".
יצחק כהן:
דמי אבטלה.
ראובן ריבלין:
חבר הכנסת כהן, לא היית כאן, אנחנו מאפשרים לחבר הכנסת בו זמנית לשמש בשני כובעים כאשר הוא נקלע לכנסת.
ראובן ריבלין:
"(ב) האמור בסעיף קטן (א) לא יחול על חבר הכנסת שחזר לכהן בכנסת או שנתמנה לשר בתוך תקופה של ארבעה חודשים מיום סיום כהונתו בכנסת.
ראובן ריבלין:
באותה הזדמנות שאני מבקש לקבל את ההחלטה, אני מבקש לקבל החלטה לגבי חברי כנסת שנמצאים בתקופה של ששת החודשים שבהם הם רשאים לעבוד גם כחברי כנסת וגם בעבודתם הפרטית.
ראובן ריבלין:
לגבי אותם אלה אשר פרשו מהכנסת ועתידים להיכנס לכנסת הבאה ולשמש כשרים עד תום ארבעה חודשים מיום תחילת כהונתה של הכנסת הבאה.
נורית אלשטיין:
היום זה חל רק על חבר כנסת שחזר לכהן במסגרת חילופין.
נורית אלשטיין:
אנחנו בעצם מרחיבים את העילות.
ויצמן שירי:
היות ואני הייתי בכנסת הקודמת, מה שאתה אומר, אדוני יושב-ראש הכנסת, לא תופס לגביי.
ראובן ריבלין:
ודאי שלא.
ראובן ריבלין:
לגביך העניין השני לא תופס.
ראובן ריבלין:
העניין הראשון תופס.
ראובן ריבלין:
העניין השני לא תופס ובצדק.
ויצמן שירי:
העניין הזה של הטבות חברי הכנסת משתמע בקרב הציבור כסוג של ניצול ציני של הטבות.
ויצמן שירי:
אני רוצה לומר לפרוטוקול, שירתי בכנסת הקודמת, אם לא הייתי רואה את הכתבה של צביקה זרחיה, לא הייתי יודע שמגיע לי עיתון.
ויצמן שירי:
לא קיבלתי עיתון ואף אחד לא שילם על העיתון.
ויצמן שירי:
באותה מידה, בקדנציה הקודמת לא קיבלתי רכב מהכנסת.
גלעד ארדן:
מאז שפרשת מהכנסת לא קיבלת עיתון?
ויצמן שירי:
לא, במשך שלוש שנים לא ניצלתי כהוא זה מהטבות שבהן מדובר.
ויצמן שירי:
אני לא רוצה שישתמע שכל מי שמגיע לבית הזה מגיע לכאן כי הוא מחפש את ההטבות הללו.
ויצמן שירי:
הדוגמה הברורה היא הקדנציה הקודמת שלי.
ויצמן שירי:
למרות שגרתי בתקופה הרלוונטית בעומר, שזה 250 קילומטר מכאן, אני יכול לספור על יד אחת כמה פעמים ישנתי בבית מלון בתקופה הנ"ל.
ויצמן שירי:
מה שאני מנסה לומר, חלק גדול מחברי הכנסת, זה שהם נמצאים כאן, לא כי הם באו לעשות לביתם.
ויצמן שירי:
אין לי צל של ספק, שחלק גדול מחברי הכנסת, ברגע שהם מפסיקים לכהן כחברי כנסת, יש להם מה לעשות, בפרט לאחר הכתבות שראינו כמה נהג בישראל מרוויח.
דניאל בנלולו:
האם אתה מתכוון לנהג של עמיר פרץ?
ויצמן שירי:
אני מתכוון למזכירה.
דניאל בנלולו:
לנהג ולמזכירה.
ויצמן שירי:
אני מבקש ממך לא לחדד את העניין כי הרשימה ארוכה.
רן כהן:
אני מבקש לדעת, האם הצעת יושב-ראש הכנסת היא שהכסף הזה יהיה תרומה?
ראובן ריבלין:
לא, אלא לבטל את ההטבה.
רן כהן:
אדוני היושב ראש, אני מבין שזה גם יחול גם על כל הכנסות הבאות.
דניאל בנלולו:
חברים, אם אין הערות נוספות, אני מבקש להביא את הצעת ההחלטה להצבעה.
גדעון סער:
אני רוצה להבין באופן מעשי על מה אנחנו מצביעים.
נורית אלשטיין:
על שני תיקונים.
נורית אלשטיין:
התיקון האחד נוגע למענק שניתן היום גם לחברי כנסת שזכאים בתקופה עד ששת החודשים הראשונים, כחבר כנסת פעם אחת בלבד.
גדעון סער:
זה מורכב, אני לא מבין.
גדעון סער:
את מי את מוציאה מהכלל?
גדעון סער:
את מוציאה את אלה שהם עד ששה חודשים?
נורית אלשטיין:
בדיוק.
נורית אלשטיין:
אלה שהם בתקופה עד ששה חודשים, שממילא אינם נדרשים לסיים את עבודתם מחוץ לכנסת, שהם הקבוצה הנפגעת כביכול - - -
גדעון סער:
הבנתי, עד ששה חודשים.
נורית אלשטיין:
התיקון הבא, מי שחזר, והיום זה מי שחזר באמצעות חילופין.
נורית אלשטיין:
מי שחזר בתקופה של ארבעה חודשים, הוא לא יקבל את מענק ההסתגלות.
נורית אלשטיין:
זה תוצאה של מה שקורה לנו היום בשטח, שקודם לא חשבו על כך.
דניאל בנלולו:
אני מבקש להביא להצבעה את החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (חברי הכנסת ושאיריהם) (תיקון), התשס"ו-2006, כפי שהקריא יושב-ראש הכנסת, מי בעד ההחלטה ירים את ידו.
דניאל בנלולו:
בעד – 6
דניאל בנלולו:
נמנעים – אין
דניאל בנלולו:
ההחלטה התקבלה פה אחד, תודה רבה.
דניאל בנלולו:
סעיף אחרון בסדר היום: חילופין בראשות הוועדה המשותפת לתקציב הכנסת, בתפקידי כיושב ראש ועדת הכנסת, אני גם יושב-ראש ועדת תקציב הכנסת.
דניאל בנלולו:
תודה רבה, אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
דניאל בנלולו:
בוקר טוב, אני רוצה לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת ולומר בתחילה מספר מילים בנימה אישי.
דניאל בנלולו:
ישבתי בחדר וראיתי את כל מה שקורה בעמונה, זו שעה קשה לעם ישראל ואני קורא לכל הצדדים להפסיק את האלימות.
דניאל בנלולו:
אני קורא לממלא מקום ראש הממשלה ולממשלה לנסות ולקבל את הפשרות ששני הצדדים ניסו להביא.
דניאל בנלולו:
מי שראה את המראות, זו מלחמת אחים.
גלעד ארדן:
איל ארד אמר שמלחמת אחים מביאה מנדטים
צבי הנדל:
הוא אומר שאולמרט צריך למצב את עצמו בנחישות ובנחרצות.
דניאל בנלולו:
אני מקווה מאד שזה ייעצר ויפסיקו עם האלימות הזו, כל העולם רואה את זה וזה לא מתאים לנו.
דניאל בנלולו:
האלימות היא של שני הצדדים, הייתה פשרה וניסו להביא הסדר, זו שעה קשה לעם ישראל.
דניאל בנלולו:
דבר שני, עד ה- 9 לחודש ישנה אפשרות להגיש את הרשימות, ביום ראשון הקרוב, כל ראשי הסיעות קבלו פנייה מוועדת הכנסת שאם יש למישהו שינויים או כל דבר שקשור למפלגות, פרישה, התפלגות או כל נושא אחר, ביום ראשון אני מקיים עוד ישיבה וזהו המועד האחרון שאני יכול לקיים ישיבה בנושא הזה.
דניאל בנלולו:
דבר נוסף, פורסם בעיתונים על מספר חברי כנסת שמבקשים לנצל את התקציב שנותר להם.
דניאל בנלולו:
על פי בקשת יושב ראש הכנסת ועל פי בקשתי, אנחנו מבקשים מאותם חברי כנסת לא לנצל את התקציב שנשאר לרכישת מוצרים, עד אחרי הבחירות.
שאול יהלום:
מה הכוונה?
דניאל בנלולו:
הכוונה למוצרי חשמל.
דניאל בנלולו:
נעבור לסעיף הראשון קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר היום בנושא: "הצורך במתן אפשרות לרכישת דירה בדיור הציבורי גם לזכאים שגרים פחות משש שנים".
דניאל בנלולו:
זה עלה במליאה , חלק בקשו לוועדת כספים וחלק לוועדת כלכלה, בקשת יושב ראש ועדת הכספים להעביר את זה לוועדת כספים.
דניאל בנלולו:
האם יש התנגדות?
צבי הנדל:
בדרך כלל הדיון בדיור הציבורי היה בוועדת כלכלה, אני מציע ללכת בתלם.
רן כהן:
מאחר וביליתי הרבה שנים בחקיקת חוק הדיור, זה באמת נעשה בוועדת הכלכלה.
רן כהן:
נכון שאם היה מדובר בחוק היה צריך להעביר את זה לוועדת הכלכלה, אבל מאחר ומדובר ביוזמה הנוגעת לתחום הכלכלי תקציבי, והיוזם שלו הוא חבר הכנסת ליצמן, נדמה לי שיהיה ראוי לקבל את הצעתך ולהעביר את זה לוועדת כספים כי זה קודם כל לא ימית את היוזמה ואנחנו כחברי כנסת קודם כל ממונים על זה שחברי כנסת יוכלו לתפקד ולקדם את היזמות שלהם.
צבי הנדל:
שוכנעתי.
דניאל בנלולו:
נעבור להצבעה.
דניאל בנלולו:
מי בעד ועדת כספים?
דניאל בנלולו:
בעד: 6 נגד: אין נמנעים: 1 ההצעה עברה לדיון בוועדת הכספים קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס"ו- 2005
דניאל בנלולו:
סעיף ב קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס"ו-2005.
דניאל בנלולו:
במליאה עלו הצעות לכספים או לחוקה.
דניאל בנלולו:
שרת המשפטים מבקשת להעביר את זה לוועדת חוקה, האם יש בקשות נוספות.
שאול יהלום:
מהי עמדת הייעוץ המשפטי?
ארבל אסטרחן:
מכיוון שאני גם מתלבטת בין שתי הוועדות, נראה לי שזה מתאים יותר לוועדת כספים.
ארבל אסטרחן:
מודבר בהצעת חוק ממשלתית שעוסקת בסיווג עסקאות מכר חוזר בניירות ערך, המטרה היא להקנות ודאות משפטית בנושא הפעילות התקינה של השוק הפיננסי בישראל, לאפשר פעילות בזירה הפיננסית, זה מתאים יותר לכספים למרות שאני מתלבטת.
צבי הנדל:
השאלה אם זה עניין כספי או יושר ציבורי
שאול יהלום:
אם שרת המשפטים מבקשת חוקה, אז נצביע ההפך...
דניאל בנלולו:
אנחנו עוברים להצבעה.
דניאל בנלולו:
הצבעה בעד ועדת כספים: רוב בעד ועדת חוקה: מיעוט הצעת החוק עברת לדיון בוועדת כספים.
דניאל בנלולו:
שונות
דניאל בנלולו:
ברשות
דניאל בנלולו:
כם אני עובר לסעיף שונות, ישנה ישיבה מיוחדת לציון 57 שנים לכינון הכנסת בט"ו בשבט, יהיו ארבעה נואמים, אני מעלה הצעה שכל אחד ינאם 5 דקות , זה בתיאום עם יושב ראש הכנסת.
דניאל בנלולו:
דיון סיעתי חמש דקות.
דניאל בנלולו:
הצבעה בעד: רוב נגד: אין הבקשה התקבלה.
דניאל בנלולו:
בקשת סיעת "שינוי" להתפלגות בהסכמה
דניאל בנלולו:
אני מבקש לעבור לסעיף ג, בקשת סיעת "שינוי" להתפלגות בהסכמה.
דניאל בנלולו:
קודם לכן, מונחת בפני הוועדה בקשתה של סיעת “האיחוד הלאומי” שוועדת הכנסת תקבע שחבר הכנסת מיכאל נודלמן פרש מסיעתו בהתאם להוראות סעיף 61 לחוק הכנסת.
דניאל בנלולו:
בקשה דומה הגיש חבר הכנסת נודלמן הטוען כי חבר הכנסת יורי שטרן פרש מסיעתו.
דניאל בנלולו:
בנוסף מונחות בפני הוועדה בקשות של סיעת שינוי וסיעת “האיחוד הלאומי” להתפלגות בהסכמה.
דניאל בנלולו:
נושא ההתפלגות פשוט יותר שכן החוק קובע שלושה מקרים שבהם תותר התפלגות של סיעה ולמעשה לוועדת הכנסת אין הרבה שיקול דעת בעניין.
דניאל בנלולו:
אפשרות אחת, כאשר מתפלגים לפחות שני חברי כנסת, שהם לפחות שליש מהסיעה.
דניאל בנלולו:
אפשרות שנייה כאשר ההתפלגות היא בסיעה המורכבת מסיעות שונות וחברי הסיעה מבקשים להתפלג לפי השתייכותם המפלגתית.
דניאל בנלולו:
אפשרות שלישית כאשר מתפלג חבר כנסת יחיד מתוך סיעה של שניים או שלושה וזאת רק אחרי שסיעתו מתמזגת עם סיעה אחרת.
דניאל בנלולו:
עד כאן לעניין ההתפלגות.
דניאל בנלולו:
נושא הפרישה מורכב יותר.
דניאל בנלולו:
הבקשה המפורטת של סיעת “האיחוד הלאומי” לקבוע כי חבר הכנסת נודלמן פרש הועברה לחברי הוועדה גם בעבר, שכן הנושא כבר עלה על סדר היום בחודש דצמבר למרות שלא החל הדיון בעניין.
דניאל בנלולו:
סיעת “האיחוד הלאומי” מפרטת בפנייתה רצף ארוך של מעשים שמהם היא למדה כי חבר הכנסת נודלמן פרש ממנה והם בודאי יציגו זאת בדיון.
דניאל בנלולו:
חבר הכנסת נודלמן טוען כי חבר הכנסת שטרן פרש מסיעתו שכן הוא מציג עצמו כחבר סיעת “ישראל ביתנו” ופעל להעברת כספים לסיעה זו, גם הוא יוכל להרחיב את הדברים בפני הוועדה.
דניאל בנלולו:
לאור העובדה כי החלטה בדבר פרישה הנה החלטה כבדת משקל שלה השלכות קשות ביותר של חבר הכנסת שלגביו הוחלט כי פרש, הודענו לכל חברי הוועדה כי הוועדה דנה בעניין זה, ובדומה לדיוניה בענייני חסינות כגוף מעין שיפוטי ויחולו הוראות 101א' לתקנון הכנסת לעניין חובת נוכחות.
דניאל בנלולו:
חבר כנסת שלא יהיה נוכח לפחות מחצית מהישיבות בנושא, ואם הנושא לא יסתיים בישיבה זו, לא יהיה רשאי להצביע.
דניאל בנלולו:
אבקש להתייחס בקצרה להשלכות ההחלטה כי חבר כנסת פורש מסיעתו: חבר כנסת לא יוכל להתמודד בבחירות לכנסת הבאה ברשימת מועמדים שהגישה המפלגה שהייתה מיוצגת בכנסת הזו.
דניאל בנלולו:
חבר הכנסת לא יצורף לסיעה כלשהי בכנסת הנוכחית ולא ימונה לשר או סגן שר.
דניאל בנלולו:
חבר הכנסת לא יהיה זכאי למימון מפלגות והסיעה שממנה פרש לא תיפגע בשל כך.