GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני בר-און: אבל אתה גם פוגע במתמודד אחר, כאשר אתה אומר שאת הרדיו הדיגיטלי יבנו על הפלטפורמות של הרדיו האזורי.
גדעון סער: אבל הזיכיון שלהם נגמר במועד מסוים.
גדעון סער: זה לא לעולם ועד.
1028: אם אתה מאריך את הזיכיון לערוץ 10, זה לא נקרא הטבה?
רוני בר-און: אני קורא לך לסדר בפעם הראשונה.
אהוד יתום: אנחנו עוסקים בטכנולוגיה חדשה, שעשויה להיכנס בתקופה הקרובה.
אהוד יתום: זו טכנולוגיה שגם רצה על ערוצי תקשורת אחרים, כמו הטלוויזיה.
אהוד יתום: ערוץ 2 קיבל וגם ערוץ 10מ יקבל.
אהוד יתום: מעצם העובדה שהם מקבלים, הם יחסלו את הרדיו האזורי.
אהוד יתום: ככל שאני יושב כאן יותר, אני קונה את הסיפא של הדברים של גדעון.
אהוד יתום: הדיון כאן הוא לא דיון מקצועי.
אהוד יתום: אני לא מסכים לדרך החשיבה שלו, אבל אני מקבל את הסיפא של הדברים שלו.
אהוד יתום: אני מקווה שאנחנו נאשר את זה כנושא ישן, וכל הדיון יערך בוועדת הכלכלה.
אהוד יתום: אני גם לא מקבל את טוב הלב של דני בנלולו.
אהוד יתום: אם יש להם יכולת עבודה לעוד שנתיים וחצי, מבעוד שנתיים וחצי צריך להעניק להם את הארכה של 8 שנים.
אהוד יתום: זה עניין של משא ומתן.
אהוד יתום: אני הבנתי שהאוצר מוכן למשא ומתן ופשרה בעניין לוחות הזמנים.
אהוד יתום: על כן, אם זה לא יעבור לחוק ההסדרים, אני מציע לדלג על המשוכה הזו ולהחזיר את זה לוועדת הכלכלה.
רוני בר-און: לקבוע שזה לא נושא חדש.
רשף חן: כולנו מתבלבלים בין השאלה האם זה נושא חדש או לא, לבין השאלה האם ההצעה הזו היא טובה או לא.
רשף חן: אני חושב, שההצעה הזו היא לא טובה.
רשף חן: אם הייתי יושב בוועדת הכלכלה, הייתי מציע דברים אחרים לגמרי.
רשף חן: אין לי גם את הכלים כדי לגבש דעה רצינית ולקבוע, האם מגיע פיצוי, איזה פיצוי מגיע וכו'.
רשף חן: אני חושב שזה נושא קשור.
רשף חן: גדעון אומר, כי יש לאנשים האלה זיכיון לעוד שנתיים, ואתה רוצה לעשות שינוי בתוך תקופת הזיכיון שלהם.
גדעון סער: ועדת הכלכלה תקבע כי בתום הזיכיון של הרדיו האזורי, ייכנס הרדיו הדיגיטלי.
1028: אז תביא את הנושא לוועדת הכלכלה.
רשף חן: השאלה היא האם זה נושא חדש, כאשר בסיטואציה הזו קם חבר ועדה ואומר כי אנחנו פוגעים בזכויות ואנחנו צריכים להכניס גם סעיף של פיצוי.
רשף חן: אני חושב שזה לא נושא חדש, למרות שאני לא מסכים לפיצוי שהוא מציע.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נתבקשנו לקבוע האם מדובר בנושא חדש או לא, אבל כיוון שחלק מהנוכחים יושבים גם בוועדת הכלכלה, יש פה שתי אופציות.
יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לקבוע, כי אם אנחנו נבחר באופציה שאומרת שזה יישאר לשיקול דעתם של השרים, לא יהיה שום פיצוי בעתיד הנראה לעין.
יולי יואל אדלשטיין: עם כל הכבוד, חה"כ בנלולו עדיין לא שולט בוועדת הכלכלה.
יולי יואל אדלשטיין: יושבים שם יו"ר רציני וחברי ועדה רציניים.
יולי יואל אדלשטיין: הם יקבעו אם צריך פיצוי ואיזה סוג פיצוי.
יולי יואל אדלשטיין: לכן, אני מציע שלא להכיר בזה כנושא חדש ולהחזיר את הנושא לוועדת הכלכלה.
יולי יואל אדלשטיין: אם החברים חושבים שהפיצוי הוא נדיב מדי, הם יכולים לעיין בפרוטוקולים.
איתן כבל: אנחנו נתבקשנו לקבוע, האם מדובר בנושא חדש או לא.
איתן כבל: לדעתי, מדובר בנושא חדש.
איתן כבל: אני רוצה להזכיר לחברים פה כמה אנחנו נאבקים בנושאים עקרוניים במסגרת חוק ההסדרים.
איתן כבל: הטענות שלנו כאן, הם שאל לנו להביא נושאים בעלי משמעות עתידית לחוק ההסדרים, כאשר כל אחד מאיתנו עושה סביב זה חגיגות, ובצדק.
איתן כבל: עכשיו אנו אומרים, כי נושא שיש לו השלכות כל כך גדולות וכל כך חשובות, הוא בסדר.
איתן כבל: פתאום הוועדה יכולה לדון ויש לה את כל הזמן.
איתן כבל: אף אחד סביב השולחן הזה לא חולק על העובדה, שצריך לתת פיצוי לרדיו האזורי.
ענבל גבריאלי: אבל הפיצוי הוא נגזרת ישירה של הפגיעה.
רוני בר-און: חה"כ בנלולו אומר לך, כי הוא לא מתכוון לבקש בוועדת הכלכלה דיון בקשר להארכת הזיכיון, אם במסגרת הפלטפורמה של הפיצוי יוסיפו את הקומפוננט שהשרים ישקלו, כי אחת מדרכי הפיצוי יכולה להיות הארכת תוקף הזיכיון.
רוני בר-און: מה יותר פרווה מהדבר הזה?
איתן כבל: זה לא כל כך פרווה.
רוני בר-און: שיקול הדעת הוא של השרים בלבד.
איתן כבל: אני מניח שהם יודעים שאחד הכלים העומדים לרשותם, זה הארכת הזיכיון.
איתן כבל: מה הקשר לעניין חברתי?
אהוד יתום: הוא אמר לך שמדובר ב-2,000 עובדים.
איתן כבל: אני מציע שכל אחד ישמור את הרגישות החברתית שלו לעצמו ויפעל במישורים שלו.
איתן כבל: אף אחד לא ימליץ על השני להדליק משואה על פעילות יתר למען גופים וחברות.
איתן כבל: השאלה היא, האם זה נושא חדש או לא.
ענבל גבריאלי: בהמשך לדבריו של חה"כ כבל, אתה פתחת בזה שאנחנו רק צריכים להחליט אם זה נושא חדש או לא, אבל בין לבין אמרת כי אנחנו צריכים להניח שהשרים יידעו שבין כלי הפיצוי שעומדים לרשותם, נמצא גם הכלי הזה של הארכת הזיכיון.
ענבל גבריאלי: זו לא השאלה כאן.
ענבל גבריאלי: אנחנו צריכים לומר האם הפיצוי קשור בקשר הדוק לפגיעה שיש בסעיפים הללו.
ענבל גבריאלי: לטעמי, כן.
ענבל גבריאלי: האם זה יעשה בדרך של הארכת זיכיון או בדרך אחרת, זו שאלה שתעלה לדיון בוועדת הכלכלה.
רוני בר-און: היועצת המשפטית, תאמרי את ההיבטים המשפטיים שלך העניין.
אתי בנדלר: אני אתייחס להיבטים המשפטיים בלבד.
אתי בנדלר: ככל שמדובר בהארכת זיכיון, כפי שאמר חה"כ גדעון סער, יש בכך היבטים שפוגעים בשוויון.
אתי בנדלר: כאשר גופים פרטיים ניגשים למכרז, הם עושים לעצמם חשבונות של ייתכנות כלכלית.
אתי בנדלר: הם היו מביאים שיקולים אחרים אם הם היו יודעים שמדובר באיקס כפול 2 או איקס כפול 3.
אתי בנדלר: במקרים מסוימים הכנסת הכירה את הצורך להאריך רשיונות מסוימים בהתחשב בגורמים שונים.
אתי בנדלר: השאלה היא, האם ראוי לעשות את זה אגב הכנת הצעת חוק לקריאה שנייה ושלישית, מבלי שהנושא הזה הוזכר בנוסח החוק שפורסם והובא לידיעת הציבור.
אתי בנדלר: זו השאלה שצריכים לדון בה.
אתי בנדלר: אנחנו צריכים לזכור שהצעת החוק הזו עוסקת בנושא של הרדיו הדיגיטלי, כאשר הגורמים המקצועיים שהופיעו בוועדת הכלכלה העריכי שייקח מספר שנים עד שהרדיו הדיגיטלי יחדור למשקי הבית בישראל.
גדעון סער: האם את יכולה לחזור על הערכת הזמן הזו?
אתי בנדלר: היו הערכות שונות.
אתי בנדלר: יושב שכאן מר גלילי, המשנה למנכ"ל משרד התקשורת, שהעריך שלפני שנת 2008 לא תהיה חדירה של הרדיו הדיגיטלי.
אתי בנדלר: הכנסת הרדיו הדיגיטלי לשוק, כרוכה בהרבה מאוד הליכים משפטיים ואחרים.
אתי בנדלר: צריך לזכור, כי כל מי שרוצה לקלוט את הרדיו הדיגיטלי צריך לרכוש מכשירים חדשים, ומדובר על מאות דולרים.
אתי בנדלר: זאת אומרת, שמדובר על משהו די רחוק.
רוני בר-און: פיצוי הוא תמיד בעקבות פגיעה.
רוני בר-און: אם אין פגיעה, שום שר לא ייתן פיצוי.
רוני בר-און: מרגע ששמת סל פיצויים, כל מה שאני מבקש הוא שבמערכת השיקולים של השרים, יופיע גם השיקול של הארכת הזיכיון.
רוני בר-און: אני מבין, שמשרדי הממשלה מסכימים עכשיו שברשימת האפשרויות לדרך שבה יתוקן הנזק ככל שייגרם לרדיו האזורי, ייכנס גם השיקול של הארכת זיכיון.
רוני בר-און: אני לא רוצה לגעת במסגרת, אלא רק בתוך הסל.
1028: אני אל מקבל את זה.
1028: אני רוצה שנביא להצבעה את הנושא הזה שהוא לא נושא חדש.
1028: בוועדת הכלכלה ידונו ביתר הנושאים.
רוני בר-און: אם נחליט שזה נושא חדש, כל החוק ילך שוב לקריאה ראשונה.
1028: אז שכל החוק ילך שוב לקריאה ראשונה.
גדעון סער: הם רוצים לטרפד את הרפורמה.
1028: זה לא נכון.
1028: אנחנו לא מטרפדים שום רפורמה.
גדעון סער: מידת הגבורה של חברי ועדת הכלכלה תהיה כמידת הגבורה של חברי ועדת הכנסת.
רוני בר-און: חה"כ בנלולו, האם אתה מקבל את הפתרון הזה או לא?
1028: אני לא מקבל את הפתרון הזה.
אתי בנדלר: אני רוצה לסיים את דבריי.
אתי בנדלר: כשתוקן חוק התקשורת במסגרת חוק ההסדרים, הכניסו את כל הנושא של שידורי הטלוויזיה בלווין וחברות הכבלים טענו שיש פגיעה בזכויותיהן וששידוריהן נפגעו כתוצאה מכך.
אתי בנדלר: הן ביקשו שייקבעו בחוק דרכי פיצוי, והדרישה שלהן לא התקבלה.
אתי בנדלר: הן הגישו גם עתירה על כך לבג"צ ועתירתם נדחתה, כאשר שם היה מדובר באופן ברור בפגיעה שאמורה היתה להיגרם להם במהלך תקופת זיכיון שניתנה להם על פי חוק.
אתי בנדלר: אני מבקשת שתיקחו את כל השיקולים האלה בחשבון, כי יש כאן גם הצהרה של הכנסת, אם אכן היא תיקבע כי אכן מגיע פיצוי, למרות שכלל לא ברור אם הם ייפגעו.
אתי בנדלר: אני הייתי מבקשת להכיר בזה כנושא חדש.
אתי בנדלר: אם בכל זאת תחליט הוועדה שלא להכיר בזה כנושא חדש, יש לעשות את זה אך ורק בדרך של הסמכת השרים.
רוני בר-און: זה כבר עניין לוועדת הכלכלה.
גדעון סער: אני מבקש שיינתן לי זמן להתייעצות סיעתית עד מחר.
רוני בר-און: אנחנו ניפגש פה מחר בשעה 09:00.
1028: אני מחר לא נמצא, ואני מבקש ממך שלא להביא את זה מחר.
1028: תביא את זה בשבוע הבא.
רוני בר-און: בשבוע הבא יש דיון בתקציב.
1028: אז היום בסוף היום.
רוני בר-און: אנחנו ניפגש פה היום בשעה 16:30 להצבעה.
רוני בר-און: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת מספר 221, הנושא הראשון הוא ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת וסגניו שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.
רוני בר-און: בוקר טוב לסגן יו"ר הכנסת חבר הכנסת עבד אלמאלכ דהאמשה, נציג הנשיאות.
רוני בר-און: יש שלושה ערעורים, חבר הכנסת יורי שטרן, מופז עם מובארכ – איננו.
רוני בר-און: הערעור נדחה.
רוני בר-און: חבר הכנסת אהוד יתום, מופז-מובראכ, וחבר הכנסת אילן שלגי מופז-מובראכ ופרישת כוחות מצרים בציר פילדלפי.
אהוד יתום: בוקר טוב ותודה רבה אדוני היושב ראש.
אהוד יתום: אני חושב שמצרים היא בראש שמחתנו, כולם נוסעים, חוזרים פגישות, היום יו"ר הכנסת שם.
אהוד יתום: שיא השיאים פגישת שר הביטחון מופז עם הנשיא מובארכ, וההרהורים בקול רם על העברת ציר פילדלפי, בין יתר הדברים, כאשר אנחנו יודעים שמצרים היא אחת מתומכות הטרור הגדולות ביותר, משום הסיבה שהיא מאפשרת החדרת אמל"ח משטחה.
אהוד יתום: הנושא הזה הוא על סדר היום, הוא נושא חשוב ביותר, אטרקטיבי, משמעותי לימינו אלה כאשר בפתח ניצבת תוכנית ההתנתקות הכל כך גרועה לעם ישראל.
אהוד יתום: הייתי מבקש לערער בשמי ואני מאמין שגם חבר הכנסת שלגי יערער על החלטת הנשיאות, ולומר מכאן שגם לכבוד יו"ר הכנסת הנמצא בקהיר, אני מבקש לאשר את ההצעה.
רוני בר-און: חבר הכנסת שלגי בבקשה.
אילן שלגי: מצטרף לכל דבריו של חבר הכנסת יתום.
גדעון סער: למעט עמדתו בעניין ההתנתקות.
אילן שלגי: עמדתו בעניין חשיבות ההתנתקות.
אילן שלגי: אני גם סבור שההסכמות שמתגבשות כעת מול המצרים יש לזה משמעות לגבי הסכם השלום עם מצרים, שעל פיו כוחות צבא מצריים לא יהיו בסיני.
אילן שלגי: אם יורשה לי להוסיף, בשנתיים שאני כאן בכנסת זאת הפעם הראשונה שמצאתי לנכון להגיש ערעור, אני סבור שזה ששלושה מתוך ארבעה שהגישו את הנושא מצאו לנכון לערער – גם בכך יש מה לומר.
רוני בר-און: דיון דחוף בוועדת חוץ וביטחון לא יספק?
אהוד יתום: בחוץ וביטחון אנחנו שומרים את האופציה לבואו של שר הביטחון, לשאול אותו את השאלות.
אהוד יתום: לא רוצים להקדים דיון דחוף לבואו של שר הביטחון.
רוני בר-און: אתה יודע כמוני שהוא לא יבוא גם לדיון במליאה.
אהוד יתום: הדיון במליאה, משמעותו פתיחת הנושא לכל אוזן בעם ישראל.
אהוד יתום: בוועדת חוץ וביטחון זה לא כך.
אהוד יתום: אני רוצה שהנושא יעלה לסדר היום הציבורי כי הוא מאד חשוב.
רוני בר-און: אני חושב שהנושא חשוב.
רוני בר-און: אבל שלוש דקות במליאה, כשאי אפשר לדבר על דברים מהותיים – אתה תגיד את הדברים שלך שהם חשובים, ואילן יוסיף דברים חשובים משלו, ועוד שלושה יתנו הצעה אחרת שזה קרקס, וסגן שר הביטחון יגיד כמה דברים שיכתבו לו, מצוות אנשים מלומדה, כדי לצאת לידי חובה.
רוני בר-און: אבל אם הנושא באמת חשוב, שאלת מערכת היחסים עם מצרים, השלום הקר, ציר פילדלפי, אני לא יודע להגיד אם הזירה הנכונה לקיים את הבירור הענייני הוא דווקא במליאה.
רוני בר-און: אני בדרך כלל לא מציע הצעה מהסוג הזה, אני חושב שהזירה הנכונה לדיונים ציבוריים היא במליאה.
רוני בר-און: אבל אם זה דיון שאתה רוצה להרכיב עליו בשר ועצמות ולא סתם שומן לצאת ידי חובה, הייתי שוקל אחרת.
רוני בר-און: אם היינו מאשרים דיון מהיר בוועדת חוץ וביטחון, שמחייב גם את שר הביטחון, אני חושב שהאינטרסים שלך היו באים על סיפוקם.
רוני בר-און: בדרך כלל זה לא שיקול אצלי.
רוני בר-און: אושרו שבעה נושאים, חלק מהם עמוסי משתתפים.
רוני בר-און: ההחלטה היא שלך.
רוני בר-און: אם אתה עומד על הערעור, אני אצביע עליו , ואני כמעט יודע מה אני אצביע, אבל כחבר אני מציע שהמקום לדיון, אם רוצים שהדיון יהיה מטריאלי, הוא ועדת חוץ וביטחון.
אהוד יתום: הנושא כל כך קריטי שטוב להעלות אותו בכל במה אפשרית.
אהוד יתום: הדיון הציבורי במליאה חשוב בעיני, וגם הדיון בוועדת חוץ וביטחון כפי שאתה מציע.
רוני בר-און: בסדר, מה עמדת הנשיאות?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: עמדת הנשיאות כפי שהוחלט, שהעניין לא ראוי לדיון במליאה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא נדון ונדוש מספיק פעמים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: נוטה להשתכנע מהצעת אדוני, אם צריך לדון בעומק – לדון בוועדת חוץ וביטחון.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: למה להעמיס על המליאה כששלושה או ארבעה חברי כנסת יהיו בסוף הדיון.
רוני בר-און: מה עמדתך חבר הכנסת שלגי?
אילן שלגי: בוועדת חוץ וביטחון, אני סבור כמו חבר הכנסת יתום, ממילא יבוא שר הביטחון.
אהוד יתום: אני רוצה לברך את דני, הוא בן 60 היום.
אילן שלגי: בכל הכבוד אליך ואל הצעתך, זה נושא שראוי שיהיה בבמה פתוחה ויישמעו מגוון דעות.
רוני בר-און: בעד – רוב נגד- אין הערעור התקבל.
רוני בר-און: הערעור התקבל, שיהיה לכם בהצלחה.
רוני בר-און: נושא של חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, דיווח בעיתון "סנדיי טיימס" כי ישראל אישרה עקרונית מתקפה באיראן.
ג'מאל זחאלקה: לא צריך להרחיב בדיבורים על הנושא, אומרים שזה הדבר הכי מסוכן שיש.
אליעזר כהן: הלוואי שהיה נכון.
ג'מאל זחאלקה: זה נושא גורלי, זה הדבר הכי מסוכן.
רוני בר-און: הכור באמת דבר הכי מסוכן, לא התקיפה.
ג'מאל זחאלקה: דבר הכי מסוכן.
ג'מאל זחאלקה: לכן כל דבר שקשור אליו הוא בעל חשיבות עליונה.
ג'מאל זחאלקה: עצם הפרסום ב"סנדיי טיימס" הוא אירוע, זה צוטט בכל העולם.
ג'מאל זחאלקה: לא יודע אם זה נכון או לא, אבל צריך לתת הזדמנות לחברי הכנסת להתריע וגם לתת הזדמנות לנציגי הממשלה שזה יופיע בכל העולם.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: למען גילוי נאות אני נוגע בנושא.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני אסתפק בהחזרה להחלטת הנשיאות – שהנשיאות לא סברה שראוי להיות נדון כהצעה דחופה.
רוני בר-און: בעד-רוב נגד-אין הערעור התקבל.
רוני בר-און: חבר הכנסת אליעזר כהן, נושא התנגדות שירותי הביטחון לניידות המספרים.
אליעזר כהן: היה לנו דיון די ממושך בוועדת הכספים על הנושא, ויש שם סעיף, שבגלל ניידות המספרים, יכולת השליטה והמעקב של שירותי הביטחון על החלפות טלפוניות והעברות של אנשים ממקום למקום תעבור להיות כמעט אפסית.
רוני בר-און: ואת זה אתה רוצה לחשוף במליאה, אני מניח שמה שאתה רוצה זה לשמוע ששירותי הביטחון יעלו במליאה, או מי שממונה על שירותי הביטחון מטעם הממשלה יעלה במליאה ויסביר מה הבעיה.
אליעזר כהן: אני מבין את הציניות שלך.
רוני בר-און: זה ממש בלי ציניות.
אליעזר כהן: אנחנו לא יכולים להשאיר את זה פתוח, הייתי רוצה לפחות דיון מהיר.
רוני בר-און: בסדר, זה מקובל עלי.
רוני בר-און: בבקשה חבר הכנסת ליצמן.
יעקב ליצמן: החוק נדון בוועדת הכספים.
רוני בר-און: שמעתם את עמדת שירותי הביטחון.
יעקב ליצמן: אפילו לא פנו אליהם.
גדעון סער: הכותרת מטעה.
גדעון סער: שירותי הביטחון לא מתנגדים לניידות המספרים, ניוד המספרים היא אחת המהפכות הכי חשובות לכנסת ישראל, היא עשתה דברים אדירים בארה"ב.
גדעון סער: יש גורמים אינטרסנטיים שמתנגדים לה, אבל מבחינת אזרחי ישראל זה מהפכה חשובה.
גדעון סער: לכל היותר ניתן לומר ששירותי הביטחון מבקשים מספר חודשים על מנת להיערך לזה, שזה דבר אחר לגמרי.
גדעון סער: אבל אנחנו ככנסת לא יכולים לעשות זילות של הליכי החקיקה – יש ועדה משותפת של כספים וכלכלה בראשותה עומד ליצמן, אם יש עמדה בנושא הזה של גורם מוסמך צריכה להישמע שם ולא במקביל לפתוח זירה במליאת הכנסת.
רוני בר-און: חבר הכנסת כהן, אתה עומד על הערעור?
אליעזר כהן: אני מחזיר הדיון לוועדה.
אליעזר כהן: אני אבקש שירותי הביטחון להציג בפנינו מה העמדה שלהם.
רוני בר-און: מודה לך על הוויתור, זו החלטה נבונה.
רוני בר-און: בקשת יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה להעברת הצעת חוק הגבלת מימון מפעלים מזהמים (תיקון חקיקה) התשס"ה-2005, של חבר הכנסת אילן לייבוביץ (פ/3146) והצעת חוק התניית מענקים למפעלי תעשייה (תיקוני חקיקה) התשס"ה-2005, של חבר הכנסת איתן כבל (פ/3148), מוועדת הכספים לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה
גדעון סער: יש לי הצעה לסדר אדוני היושב ראש, מאחר שמדובר בשני יושבי ראש ושניהם מהקואליציה, זה לא מקובל, כאשר אנחנו באים וכופים – אמנם שני המציעים אינם פה – אנחנו בדרך כלל מקיימים הידברות בינינו, כפי שהיה בעניינים אחרים.
רוני בר-און: הבקשה היא של יו"ר ועדת הפנים.
גדעון סער: אז אני מציע שיושב ראש ועדת הפנים ידבר עם יו"ר ועדת הכספים לפני שהעניין יגיע להכרעתנו, כמובן שאם זה יגיע להכרעתנו אז נצטרך להכריע אבל זו דרך עבודה יותר טובה.
גדעון סער: כפי שרצו לקחת מהוועדה שלו דברים ועשינו אותו הדבר.
גאלב מג'אדלה: אני בעד הידברות.
רוני בר-און: ניתן לזה עוד שבוע.
גאלב מג'אדלה: מבחינתי אני לא מתנגד להצעתו של ראש הקואליציה, להפך, אני בעד הידברות, רק שהבנתי שמשהו לא הסתדר בהידברות.
רוני בר-און: אם נשקיע בזה עוד שבוע הם ימצאו זמן להיפגש?
גאלב מג'אדלה: לעניין ההצעה, שני הח"כים , גם כבל וגם ליבוביץ, פנו אליי בעניין.
רוני בר-און: זה לא כל כך מרשים אותנו.
גאלב מג'אדלה: אם אני אלך לדבר אתו זה ירשים אותך?
גאלב מג'אדלה: אז אני הולך לדבר איתו.
רוני בר-און: אם באתם לפתרון, תנו פתרון מוסכם.
רוני בר-און: אם לא, נשוב ונדון בזה שוב.
רוני בר-און: בקשת חבר הכנסת נסים זאב להעברת הצעת חוק הקלות במס ליחידת דיור שנייה (תיקוני חקיקה) התשס"ד-2004 (פ/2073), מוועדת הכספים לדיון בוועדת הכלכלה
רוני בר-און: הנושא הבא, בקשת חבר הכנסת נסים זאב להעברת הצעת חוק הקלות במס ליחידת דיור שנייה (תיקוני חקיקה) התשס"ד-2004 (פ/2073), מוועדת הכספים לדיון בוועדת הכלכלה.
נסים זאב: זו הצעת חוק שהממשלה הסכימה לה.
נסים זאב: מבחינת המליאה היו דעות לכאן ולכאן – ועדת כספים או כלכלה.
נסים זאב: לא הייתה לי עמדה ולא אכפת לי איפה זה יהיה נדון.
נסים זאב: הסכמתי לוועדת הכספים, אבל היא עמוסה ואמרו לי שהנושא של דיור ומשרד השיכון בדרך כלל זה ועדת הכלכלה.
נסים זאב: לכן הייתי מבקש שיעבור לוועדת הכלכלה.
רוני בר-און: דיור ושיכון – הכל בסדר.
רוני בר-און: אבל זה מסים.
יעקב ליצמן: הנושא הזה הוא פרופר ועדת הכספים.
יעקב ליצמן: נכון שאנחנו עמוסים, זה עידן תקציב, מיד אחרי התקציב נתפנה לטפל בזה.
נסים זאב: הנושא הזה תקוע כבר כמה חודשים.
נסים זאב: מדובר פה במשהו ממש שולי, ב-40 יחידות דיור בשנה לזכאי משרד השיכון, מדובר בזכאים להרחבת דיור, כל הנושא של דיור היה נדון בוועדת הכלכלה.
יעקב ליצמן: מיסוי לא.
נסים זאב: לפני שהסכמתי להעביר לוועדת הכספים, לא היה מי שהתנגד.
נסים זאב: בוועדת הכנסת שאלו אותי – רוצה כספים או כלכלה.
נסים זאב: לאף אחד לא הייתה עמדה.
גדעון סער: לי הייתה עמדה כל הזמן.
גדעון סער: זה עבר בניגוד לעמדת הממשלה.
נסים זאב: אין לי בעיה אם הוא מוכן לקיים דיון בוועדת הכספים בשבוע הבא.
נסים זאב: שלושה חודשים זה תקוע.
יעקב ליצמן: לא מוכן.
נסים זאב: אתם לא מתפקדים, תעבירו לוועדה אחרת.
נסים זאב: למה לא התנגדתם אז?
נסים זאב: אתה לא יודע כמה זה בוער בעצמותיי.
רוני בר-און: לטעמי זה עניין של מס.
רוני בר-און: ככזה, המקום שלו הוא בוועדת הכספים.
רוני בר-און: אני יכול להבטיח לך שעל פי הוראות התקנון, אם העניין לא יטופל מיד לאחר שיסתיים התקציב, בקצב הראוי לך, אני מיוזמתי אפנה ליושב ראש ועדת הכספים ובנימוס רב אקציב לו את המועד.
רוני בר-און: אם לא יעמוד במועד, ניקח לו את זה.
גלעד ארדן: האם אחרי התקציב אדוני יהיה יו"ר ועדת הכנסת?
גלעד ארדן: ...
נסים זאב: אני רוצה הצבעה.
נסים זאב: רוצה שיצביעו נגדי, לראות אתכם.
נסים זאב: למדתי משהו מראש הממשלה – איך הוא מכתיב לליכוד.
רוני בר-און: מי בעד ההצעה של נסים זאב להעביר לוועדת הכלכלה?
רוני בר-און: הצבעה בעד ההצעה - 1 נגד - רוב נמנעים - אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הקלות במס ליחידת דיור שנייה (תיקוני חקיקה) התשס"ד-2004 (פ/2073), מוועדת הכספים לדיון בוועדת הכלכלה לא נתקבלה.
רוני בר-און: באין נמנעים וברוב זעום דחינו את הבקשה.
נסים זאב: אני מוחה על ההצבעה ואני יוצא.
היום בנושא: "הכוונה להפריט את המתנ"סים"- הצעת חבר הכנסת דוד לוי וקבוצת חברי כנסת
רוני בר-און: חבר הכנסת זאב, אני רוצה לפייס אותך, אתה מוכן לייצג את חבר הכנסת דוד לוי בבקשה הזו ולבחור איזה ועדה אתה חושב צריכה לדון בהצעה לסדר יום בנושא הפרטת המתנ"סים.
גדעון סער: כספים-חינוך בראשות כספים.
רוני בר-און: לפי הצעתו של חבר כנסת נסים זאב, מעבירים את זה לוועדת הכספים וועדת החינוך, ועדה משותפת בראשות כספים.
רוני בר-און: הצבעה בעד ההצעה - רוב נגד- 1 נמנעים - אין ההצעה להעביר את ההצעה לסדר היום "הפרטת המתנ"סים" לוועדה משותפת לוועדת הכספים וועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.
רוני בר-און: הוועדה קיימת.
רוני בר-און: מטעם ועדת הכספים – יעקב ליצמן, דני יתום, אברהם-בייגה שוחט, רוני בריזון, חיים כץ, נציג ש"ס, וחיים אורון.
רוני בר-און: מוועדת החינוך – גלעד ארדן, ענבל גבריאלי, יולי תמיר, מג'לי והבה, מלי פולישוק אורי אריאל וגילה פינקלשטיין.
גדעון סער: האם אפשר לעשות שינוי בין נציגי שינוי ומרצ.
רונית חייקין: זו גם הצעה לסדר של חבר הכנסת יוסי שריד.
רוני בר-און: את צריכה להשיג הסכמה עם העבודה על יולי טמיר, עשינו שימוש בוועדה משותפת שהייתה צריכה לדון בעניין.
גדעון סער: אפשר לעשות את זה גם עכשיו, מי נציג מהליכוד בוועדת כספים?
רוני בר-און: חיים כץ.
גדעון סער: אז אני אבקש את חבר הכנסת בנלולו במקום חבר הכנסת אורון, ובוועדת חינוך – בנושא הזה, בהצעה לסדר – יוסי שריד במקום ארדן.
רוני בר-און: מוועדת הכספים - יעקב ליצמן, דני יתום, בייגה שוחט, חיים כץ, דניאל בנלולו ונציג ש"ס.
רוני בר-און: בריזון.
רוני בר-און: מוועדת חינוך – ענבל גבריאלי, יולי תמיר, מג'לי והבה, מלי פולישוק, אורי אריאל, גילה פינקלשטיין ויוסי שריד.
רוני בר-און: מי בעד ההרכב השמי של הוועדה?
רוני בר-און: הצעה בעד הרכב הוועדה -רוב נגד- אין הרכב הוועדה נתקבל.
רוני בר-און: הרכב הוועדה נתקבל.
רוני בר-און: הקמת ועדה משותפת של ועדת החוקה וועדת הכספים – על פי סעיף 5 לתיקון פקודת המסים (גבייה) (מס' 5), התשס"ה-2004.
רוני בר-און: פונה אליי יו"ר הקואליציה ומבקש ממני הקמת ועדה משותפת של ועדת החוקה וועדת הכספים לתיקון פקודת המיסים.
רוני בר-און: מטעם ועדת הכספים, חבר הכנסת ליצמן היו"ר, חברי הכנסת שוחט, נסים דהן, וחברת הכנסת רוחמה אברהם, ומטעם ועדת חוקה, חברי הכנסת איתן, סער, רשף חן, וחברת הכנסת גלאון.
רוני בר-און: מי בעד אישור הוועדה המשותפת הזאת?
רוני בר-און: הצבעה בעד הרכב הוועדה המשותפת - רוב נגד - אין נמנעים - אין הרכב הוועדה המשותפת אושר.
רוני בר-און: ההרכב אושר.
רוני בר-און: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת, ישיבה מס' 220.
רוני בר-און: אנחנו מקדמים בברכה את ממלא מקום יושב-ראש הכנסת, חבר הכנסת משה כחלון ומאחלים לו הצלחה בתפקידו.
רוני בר-און: על סדר היום שתי הצעות אי-אמון - סיעות האיחוד הלאומי-מפד"ל וש"ס הגישו ליושב ראש הכנסת הצעות להביע אי אמון בממשלה בשל: 1.
רוני בר-און: עיכוב מתמשך בהעברת משכורות לחלק מעובדי הרשויות המקומיות ועובדי המועצות הדתיות - הצעה לאי אמון של האיחוד הלאומי-מפד"ל.
רוני בר-און: המועמד להרכיב את הממשלה הינו חה"כ אלון.
רוני בר-און: הצעת הממשלה, במסגרת הצעת חוק המדיניות הכלכלית , לשפות את המעסיקים ב-1.5% שהמשמעות היא קיצוץ נוסף של 3 מיליארד שקל מתקציב הביטוח הלאומי ופגיעה נוספת בשכבות החלשות - הצעת אי אמון של ש"ס.
רוני בר-און: המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת אליהו ישי.
רוני בר-און: ההצעות יידונו בישיבת הכנסת ביום שני, ג' באדר ב', התשס"ה - 14 במרץ 2005.
רוני בר-און: אני מציע שיהיו 10 דקות לכול מציע.
רוני בר-און: מכסת הזמן של סיעת הליכוד תהיה 10 דקות, של סיעת העבודה 5 דקות, של סיעת שינוי 5 דקות וכל יתר הסיעות 3 דקות.
רוני בר-און: ולכן אני מעמיד את זה להצבעה.
רוני בר-און: הצבעה הרוב - בעד ההצעה התקבלה פה אחד שזה יהיה סדר הדיון.
רוני בר-און: בקשת חברי הכנסת להקדמת דיון לפני הקריאה הטרומית בהצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון - הגדרת זכאות), התשס"ה-‏2005 (הצעת חברי הכנסת יצחק כהן, דוד טל ומשה כחלון)
רוני בר-און: הנושא הבא - בקשת חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעת החוק הבאה, לפני הקריאה הטרומית: הצעת חוק של חברי הכנסת יצחק כהן, דוד טל ומשה כחלון (פ/3240), שעניינה הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון - הגדרת זכאות), התשס"ה-2005.
רוני בר-און: לפני שבועיים קיימנו דיון בבקשה זו והיא לא זכתה לרוב, מכיוון שבשלב מאוחר מדי הצלחתי להבין שהעובדות שהיו בפני חברי הכנסת לא היו עובדות מלאות, בעיקר לגבי שאלת התחולה של החוק.
רוני בר-און: נמסר לנו פה נתון לפיו התיקון בהצעת החוק מחיל את הפיצוי על עוד 508,000 איש.
רוני בר-און: לא נכנסתי לעומקו של העניין, אבל בבדיקה נוספת המספר נראה לי מוגזם לאין שיעור.
רוני בר-און: זה אומר שאם יש את ששת המיליונים, שהם אזרחי מדינת ישראל היום על-פי הפרסומים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בניכוי של מיליון אזרחים שאינם בני העם היהודי, בניכוי אנשים שנולדו בארץ, בניכוי אנשים שהגיעו מגלויות שלא סבלו מרדיפות הנאצים, קרי בריטניה, ארצות הברית, מדינות דרום אמריקה, ומדובר רק באנשים שהם יותר מ-61 שנה, הלוואי שזה היה המספר וכך נפתרו בעיות הדמוגרפיה של מדינת ישראל לדורי דורות.
רוני בר-און: כך או כך, ביקשתי מכתב נוסף מהאוצר בעניין הזה.
רוני בר-און: אכן קיבלתי והם עומדים על המספר הזה.
קולט אביטל: יש 280,000 ניצולים.
רוני בר-און: נמצאים פה עמנו נציגי האוצר.
רוני בר-און: שמעתי מהמציעים שאם המספרים הם דרמטיים כל כך, כפי שצוינו במכתב האוצר, מוכנים המציעים לסייג את הצעתם באופן שיגדיר את מתן הפתרון ליוצאי גלויות ספציפיות.
יצחק כהן: בשבוע שעבר, כשהנושא עלה על סדר היום, שמענו נתונים מהאוצר.
יצחק כהן: בבדיקה שאנחנו עשינו הסתמכנו בעיקר על פנקס הקהילות של "יד ושם" ומסתבר שהמספרים של האוצר מופרכים, אפילו מגוחכים.
יצחק כהן: הלוואי שהיו כאן כל כך הרבה יוצאי לוב וטוניסיה.
יצחק כהן: לא היה ולא נברא.
יצחק כהן: לפי החשבון שעשינו מדובר בכ-3,000 איש וההוצאה השנתית בגין החוק היא בקושי 4.5 מיליון שקל.
רוני בר-און: הטענה היא שאם יתקבל החוק יתווספו יותר מ-15,000 אנשים שחיים עמנו היום ושמקבלים תגמולים לפי חוק נכי רדיפות הנאצעים.
רוני בר-און: צריך לזכור שהתגמולים האלה האלה אינם עוברים בירושה, כלומר ברגע שהאיש נפרד מהעולם הזה, התגמולים האלה מפסיקים להשתלם.
יצחק כהן: מה שמקומם במכתב של האוצר הוא הניסיון להפלות בין קבוצות נכים מגלויות שונות.
יצחק כהן: כמובן שצריך לבטל את תפיסת העולם הזאת.
יצחק כהן: אסור להפלות בין קבוצות נכים מגלויות שונות, ממקומות שונים.
יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על החזרת הנושא לסדר היום ואני מבקש להצביע עליו כדי לפטור מחובת הנחה ולהעבירו לדיון במליאה.
שגיא בלשה: חוק נכי רדיפות הנאצים מבטא את הסכם השילומים של ישראל עם ממשלת גרמניה משנת 53', אשר במסגרתו ממשלת גרמניה נתנה לישראל סכום כסף גדול שעזר לישראל להיחלץ מתקופת הצנע.
שגיא בלשה: ישראל התחייבה כלפי כל ניצול שואה שהיה בישראל ב-1953 לתת לו קצבה עד סוף ימיו.
שגיא בלשה: ניצול שואה שלא היה בישראל בשנת 53' זכאי היה לתבוע ישירות את ממשלת גרמניה ולקבל רנטות ממשלת גרמניה.
שגיא בלשה: החוק הגרמני נסגר ב-1969 כך שמי שלא תבע עד שנת 69' לא יכול היה לתבוע יותר את ממשלת גרמניה.
שגיא בלשה: אם נסתכל בנוסח הצעת החוק שמונחת לפנינו, ההגדרה בסעיף 1 אינה מזכירה את יוצאי טוניסיה ולוב.
שגיא בלשה: נאמר שם כך: "נכה" - אדם שלקה בנכות מחמת מחלה, החמרת מחלה או חבלה כתוצאה מהיותו נרדף על-ידי הנאצים או בהשפעתם על-ידי בעלי בריתם, או אדם שנולד במדינה שממנה גורשו הוריו בשל רדיפות הנאצים ושלא שב לביתו עד תום המלחמה.
שגיא בלשה: בעלות בריתם, הכוונה היא לאיטליה וצרפת של וישי.
שגיא בלשה: טוניסיה היתה כבושה על ידי צרפת.
שגיא בלשה: צרפת של שלטון וישי היתה גרורה.
שגיא בלשה: לוב היתה תחת שלטון איטלקי.
שגיא בלשה: הנוסח הנוכחי אומר שכל ניצול שואה שחי באדמת גרמניה או באדמה שהיתה כבושה על ידי איטליה או צרפת, קרי מרבית המדינות שמהן הגיעו יהודים לישראל.