GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן: שוועדת הכנסת יכולה להחליט על הפסקת כהונה זמנית של נשיא המדינה.
מיכאל איתן: אני מוחק את זה כרגע מהבקשה, מפריד.
מיכאל איתן: מה נשאר בבקשה שלי?
מיכאל איתן: – שאם הנשיא עצמו יכול ליזום את המהלך, אז יש אפשרות בחוק שהמהלך יתבצע.
סאלח טריף: ראשון הדוברים – אלי בן-מנחם.
סאלח טריף: לפני זה, היועץ המשפטי של הכנסת בהבהרות.
אלי בן-מנחם: יש לי רק הצעה לסדר.
אלי בן-מנחם: אני רוצה להתייחס לפני דברי הפרשנות, אין לי ויכוח עם החוק.
צבי ענבר: נשאלה כאן שאלה לגבי ראש ממשלה.
צבי ענבר: להבנת המצב המשפטי, העניין הוא כזה.
צבי ענבר: לגבי נשיא המדינה היום יש אפשרות של הפסקה זמנית של כהונה אך ורק או אם הוא יוצא את גבולות המדינה או אם הוא מודיע לוועדת הכנסת כי מטעמי בריאות נבצר ממנו באופן ארעי למלא את תפקידו, או אם ועדת הכנסת עצמה מחליטה ברוב של שני שלישים – ויש על כך פרוצדורה וחוות דעת רפואית וכו'.
ישראל כץ: ברוב של שלושת רבעי.
צבי ענבר: ועדת הכנסת ברוב של שני שלישים.
צבי ענבר: אתה מדבר על דבר אחר, אתה מדבר על השעייה.
מיכאל איתן: זה המליאה.
מיכאל איתן: אתה מדבר על הדחה.
צבי ענבר: ועדת הכנסת ברוב של שני שלישים, על-פי פרוצדורה שנקבעה בחוק.
צבי ענבר: נשיא המדינה איננו יכול לצאת לחופשה, כלומר הוא יכול לצאת לחופשה, אבל אין לזה שום משמעות משפטית, כי הוא ממשיך להיות נשיא המדינה.
צבי ענבר: למצב הזה מתייחס חבר הכנסת איתן בהצעתו.
צבי ענבר: אני אוסיף ואומר שמצב דומה קיים גם לגבי יושב-ראש הכנסת, והיה לנו אפילו בהקשר הזה ניסיון בכנסת זו כאשר יושב-ראש הכנסת ישב שבעה ואחד מחברי הכנסת התפטר – לא היה מנוס אלא בזמן אבלו ללכת לביתו, מפני שהוא לא יכול היה להפסיק אפילו לשבוע ימים למלא את תפקידו בהקשר הזה.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היועץ המשפטי, יש משרה שבה כן יש מצב כזה?
צבי ענבר: לגבי ראש ממשלה, ראשית גם אם נפתחת נגדו חקירה פלילית וגם אם הוגש נגדו כתב אישום ומתנהל נגדו משפט, החוק אומר שהוא ממשיך למלא את תפקידו.
מיכאל איתן: ולגבי שר זה לא כך.
צבי ענבר: יש סעיף לגבי ראש ממשלה – הסעיף נקרא אי יכולת תפקוד.
צבי ענבר: הוא אומר: ראשית, אם נעדר ראש הממשלה מן הארץ, וזה הדבר המקובל – גם נשיא, גם יושב-ראש כנסת – וגם אז, שימו לב, אם הוא נעדר מהארץ, אין ממלא מקום ראש ממשלה, כמו שאין דבר כזה שנקרא סגן ראש ממשלה.
צבי ענבר: סגן ראש הממשלה זו המצאה, אין דבר כזה.
צבי ענבר: נאמר רק שכאשר ראש הממשלה נעדר מהארץ, יזמן את ישיבות הממשלה וינהל אותן אחד השרים שמינה ראש הממשלה.
צבי ענבר: אבל, אם נבצר ממנו זמנית למלא את תפקידו לתקופה שאינה עולה על 100 ימים רצופים, ימלא את מקומו אחד השרים שהוא חבר הכנסת, כלומר שר שנתפטר מכהונתו כחבר כנסת כבר לא יכול למלא את מקומו.
צבי ענבר: מתי זה ממלא מקום?
צבי ענבר: נבצר מראש הממשלה זמנית למלא את תפקידו.
ראובן ריבלין: אני צריך לצאת, אני רק רוצה לומר דבר אחד לחברי מיקי איתן.
ראובן ריבלין: ייתכן מאד שנשיא מדינה לא היה מבקש להיבחר אם היה יודע שיהיה חוק מאיזה חוק שאנחנו הולכים לחוקק אותו עכשיו, שבדין צריך לחוקק אותו.
ראובן ריבלין: לכן, אני מציע שכל חוק יחול מן הכנסת הבאה.
יוסף יצחק פריצקי: הוא אמר את זה.
צבי ענבר: מה פירוש נבצר ממנו למלא את תפקידו?
צבי ענבר: לגבי ראש ממשלה, יכול להיות שיבוא ראש ממשלה – אם הוא נמצא בזמן משפט – ויודיע: אני ממנה את חבר הכנסת הזה להיות ממלא מקומי מפני שנבצר ממני, ואז על זה אם יהיה מי שירצה לפנות לבג"ץ ויגיד: מה פתאום.
מיכאל איתן: אני טעיתי לחלוטין כי שכחתי שבינתיים יש לנו חוק בחירה ישירה של ראש ממשלה, אבל לגבי שרים אני חושב שזה לא אותו דבר.
סאלח טריף: שר, ראש הממשלה ממנה.
מיכאל איתן: נקבעה הלכה על ידי בג"ץ לגבי שרים.
מיכאל איתן: כשגובש כתב אישום, הבג"ץ אז נתן החלטה.
צבי ענבר: מה שבג"ץ אמר, שחובתו של ראש הממשלה שבידו הסמכות, להפעיל את הסמכות הזו כך שלגבי ראש ממשלה יכול להיות איזשהו מוצא, אם הוא יבוא ויגיד: נבצר ממני, אבל לגבי נשיא המדינה אין פתרון.
סאלח טריף: אני מודה ליועץ המשפטי.
סאלח טריף: אלי בן-מנחם, בבקשה.
אלי בן-מנחם: אתמול השתתפתי בישיבת ועדת החוקה, וחבר הכנסת פריצקי בא עם הצעת חוק לתיקון הלקונה המפורסמת בחוק מימון מפלגות.
אלי בן-מנחם: חבר הכנסת מיכאל איתן טען שזה לא הזמן – חקירות וכו' - ויש לדחות את הנושא בגלל מה שקורה היום.
אלי בן-מנחם: אני בעד החוק של חבר הכנסת מיקי איתן, בעד כל ההצעה ואני גם חושב שאפשר ליישם את זה בקדנציה הזו ולא להמתין, כפי שחברת הכנסת נעמי חזן אמרה, לקדנציה הבאה, אבל הזמן – מה שאני מבקש מחבר הכנסת מיכאל איתן זה לעשות בדיוק מה שהוא ביקש מאיתנו אתמול ולדחות את כל ההצעה כפי שהיא עד גמר החקירה, הבדיקה, ומה שקורה היום עם הנשיא, עם עזר וייצמן, כדי שלא יהיו השלכות.
מיכאל איתן: אני קיבלתי את זה.
אלי בן-מנחם: מה שאתה ביקשת אתמול בנושא של חבר הכנסת פריצקי זה מה שאני מבקש לעשות כאן – לדחות את זה לחודשיים כדי שהנושא הזה ייגמר, ואני מעריך שכולם יתמכו בהצעה הזו, כי היא הצעה במקום, וגם אם יש לנו כאן חורים ולקונות, צריך לתקן אותם.
מיכאל איתן: מה אתה אומר לאנשים שצריכים לקבל חנינה?
סאלח טריף: אז יחכו שבועיים-שלושה.
אלי בן-מנחם: כמו שאני מכיר את עזר ויצמן, הוא לא חנן בכאלה כמויות אנשים – והוא היה צריך לחנון יותר, אתה יודע.
מיכאל איתן: אפילו לדון בבקשות של אנשים.
אלי בן-מנחם: מאה אחוז, אבל אני מעריך ששר המשפטים וכולם ימצאו פתרון.
מיכאל איתן: אי אפשר למצוא, אתה צריך למצוא פתרון.
מיכאל איתן: אל תזרוק את הכדור אל מישהו אחר.
אלי בן-מנחם: הנושא ייגמר עוד שבוע, עוד שבועיים, זה לא עניין של שנים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנשיא החליט שהוא עכשיו לא חן, הוא יכול מחר בבוקר לחון.
אלי בן-מנחם: נכון, מי מונע זאת ממנו?
אלי בן-מנחם: אדוני היושב-ראש, בגלל מה שאתמול חבר הכנסת איתן ביקש מאיתנו בוועדת החוקה בנושא של פריצקי, אני מבקש ליישם גם כאן בגלל המצב, בגלל הרגישות, בגלל עזר ויצמן.
נעמי חזן: שלוש נקודות.
נעמי חזן: מדובר בחוק יסוד משטרי, וחקיקת יסוד בנושאים משטריים אנחנו לא עשינו בעבר ואין לעשות היום בהקשר של מקרה ספציפי זה או אחר.
נעמי חזן: צריך תיקונים מהסוג הזה לעשות באמת במחשבה עמוקה.
נעמי חזן: לכן, הנטייה שלי בהחלט לא לעשות את זה עכשיו, ודאי וודאי לא לגבי הקדנציה הנוכחית.
נעמי חזן: נקודה שנייה – מיקי, אתה הצעת כאן שאתה מוותר על חלק אבל לא על חלק אחר, ואותו חלק שאתה לא מוותר עליו דורש מהנשיא לבוא ולבקש חופשה.
מיכאל איתן: לא דורש, סליחה.
מיכאל איתן: מה פתאום דורש?
צבי ענבר: מאפשר.
נעמי חזן: אל"ף, יש כאן שאלה עקרונית שאני באמת בשלילה מוחלטת לגבי חקיקת חוקי יסוד ותיקונים לחוקי יסוד בנסיבות ספציפיות, ללא מחשבה תחילה.
נעמי חזן: דבר שני, לגופו של עניין – החלק שאתה רוצה כן לבקש לגביו פטור מחובת הנחה זה חלק שאומר שהנשיא יוכל לבוא ולבקש, אבל הנשיא כבר אמר את דברו במידה רבה.
מיכאל איתן: מה הוא אמר?
נעמי חזן: הוא אמר שהוא ייאבק, הוא לא עשה כלום.
מיכאל איתן: לא, לגבי הסוגיה הזאת מה הוא אמר.
מיכאל איתן: הוא אמר: אין לי ברירה.
נעמי חזן: אני אומרת שלא עשית דבר אפילו אם אנחנו ניתן לך את הפטור מחובת הנחה.
מיכאל איתן: למה, נעמי?
מיכאל איתן: תסבירי לי.
נעמי חזן: בגלל שזה דורש שהנשיא יבוא לכאן או יכתוב מכתב לוועדת הכנסת ויבקש חופשה.
מיכאל איתן: נו, אז מה רע בזה?
סאלח טריף: חבר הכנסת איתן, שהאפשרות הזאת לא היתה קיימת בפניו.
נעמי חזן: הנחת העבודה של חבר הכנסת מיקי איתן שאם היה אפשר, הנשיא היה עושה את זה – זה לא בדוק.
נעמי חזן: אני לא אומרת שכן או לא, אני אומרת שזה לא בדוק.
נעמי חזן: הנקודה השלישית – אני לא בטוחה שאני גם תומכת לגופו של עניין בחלק מן התיקונים האלה.
נעמי חזן: צריך לחשוב על העניין, ולכן אני מבקשת מוועדת הכנסת לא ליצור תקדים שבעיניי הוא תקדים חמור של שחרור מחובת הנחה לגבי תיקון לחוק יסוד בשעה זו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חוזר על כל מה שאמרו חברי הכנסת בן-מנחם וחזן, אני חושב שהם ביטאו את זה יפה מאד .
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני הייתי רוצה להוסיף רק משפט אחד.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שאנחנו עושים עוול לנשיא – אני רוצה להדגיש משפט אחד שהיושב-ראש אמר: לטהר את שמו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב ששמו של הנשיא טהור עדיין, הוא נאבק כדי לשמור על טהרת השם, אבל הוא עדיין טהור.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש חקירה – יש חקירה, בסדר, ישנן כל מיני חקירות.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: ניתן לו, כמו לאזרח הקטן, את הזכות שהוא בינתיים זכאי ונקי וטהור, עד שיהיה משהו נגדו ואחר כך נדון.
יורי שטרן: אני חושב שהמצב שנוצר מחייב חקיקה מעין זו שמציע חבר הכנסת איתן, כי הכי גרוע זה המצב הזה של חצי הריון – מה שנוצר כעת – שהנשיא ישנו, מגבילים אותו בביצוע תפקידו.
יורי שטרן: אני לא מדבר על החקירה עצמה, אני חושב שכמו כל אזרח אחר, גם נשיא הוא חף מפשע כל עוד לא הוכח אחרת.
יורי שטרן: אני קראתי לו להתפטר ברגע שהוא נקט עמדה פוליטית, וזה דבר אחר.
יורי שטרן: אני חושב שהוא עבר כאן...
סאלח טריף: לא זה העניין שלנו.
יורי שטרן: אבל בגלל שאנחנו עדים להיווצרות המצב שבו באמת קשה לנשיא לתפקד כמו שצריך, אנחנו צריכים למצוא פתרון בנוהל הקבוע או בחוק בשביל המצבים האלה.
יורי שטרן: לכן, אין בהצעה הזאת לא פגיעה בנשיא הנוכחי ולא איזשהו חיפזון חוקתי, אלא באמת חיפוש אחרי מוצא מהמצב שהוא פוגע גם בנשיא, גם בתפקוד מערכות המדינה האחרות, באזרחים כמו שמיקי איתן הסביר.
יורי שטרן: אני חושב שחייבים לקדם את החקיקה הזאת, ואם מבחינת הניואנסים שבה יש מקום לתקן אותה, בשביל זה יש לנו דיונים לפני.
מיכאל איתן: שלוש קריאות.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב-ראש, יש לנו כאן שני נושאים שאנחנו צריכים לדון בהם.
יוסף יצחק פריצקי: הנושא הראשון הוא הנושא המהותי, הנושא השני הוא הנושא הפרוצדורלי.
יוסף יצחק פריצקי: באנו כאן לנושא הפרוצדורלי לפטור מחובת הנחה בגלל המצב של הנשיא – אני כמו כולם לא מאושר מהמצב הזה, אבל אני לא חושב שצריך לאפשר כאן פטור מחובת הנחה.
יוסף יצחק פריצקי: הנשיא, גם אם רוצה, יכול לצאת לחופש, הוא קם ואומר: אני יוצא לחופשה.
יורי שטרן: סליחה, אבל הסביר היועץ המשפטי שמבחינת תפקוד הנשיא, החופשה הזאת לא משנה כהוא זה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לומר לך שאם מישהו ילך לבג"ץ – ואמר חבר הכנסת איתן, ובצדק – ויורה לנשיא שייתן צו שידון בחנינות, אני מניח שבג"ץ יורה לנשיא צו שידון בחנינה, משום שאינני רואה מצב שבו...
צבי ענבר: גם עכשיו נאמר שבמקרים דחופים, כמו במקרה של האמנת השופטים, הוא יפעיל את סמכותו.
יוסף יצחק פריצקי: הוא קובע לעצמו.
מיכאל איתן: מה זה מקרים דחופים?
מיכאל איתן: לבן-אדם שמגיש בקשה זה דחוף.
יוסף יצחק פריצקי: זה דחוף כבר מאתמול, ודאי.
צבי ענבר: אני מניח שיש הסדר עם שר המשפטים שאם יש מקרה.
מיכאל איתן: מה המקרה?
מיכאל איתן: של מיוחס, שאצלו זה דחוף?
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היועץ המשפטי, יש לנו כאן בכלל מצב שהוא לא בפטור מחובת הנחה.
יוסף יצחק פריצקי: יש איזשהו חסר, יש איזושהי לקונה, לא רק לגבי הנשיא.
יוסף יצחק פריצקי: חס ושלום, נשיא בית המשפט העליון, נשיא בית הדין הרבני הגדול, אנשים שיש להם משרות, וקרה משהו.
יוסף יצחק פריצקי: נבצר מהם זמנית למלא את תפקידם.
יוסף יצחק פריצקי: קורה איזשהו מצב – חס ושלום – אנחנו צריכים למצוא לזה איזשהו הסדר חקיקתי כולל, ראוי, לא רק לגבי הנשיא, אבל זה לא כאן.
נעמי חזן: ולא בן-לילה.
יוסף יצחק פריצקי: ולא בן-לילה.
יוסף יצחק פריצקי: צריך להביא את זה לדיון טוב, אני חושב בוועדת החוקה חוק ומשפט, או הממשלה תגיש הצעת חוק לתיקון שתבוא לדיון נכון, מה אנחנו עושים במצב שבו מי שממלא פונקציה, מי שממלא משרה, קרה לו איזשהו מצב שהוא לא יכול למלא אותו – ציבורית, בריאותית, משהו אחר – ואנחנו צריכים לטפל בדבר הזה, כי מה לעשות – הנה עובדה שהמצב קורה ויש חסר.
יוסף יצחק פריצקי: זה להסדר חקיקתי רחב, כולל, צריך לעשות אותו, מיקי, אין שום ספק, באופן כללי.
רחבעם זאבי: מבלי להתייחס לתוכן מפני שאנחנו נקיים על כך דיון – אנחנו או ועדת חוקה, מי שיעסוק בזה – אנחנו נתבעים כאן בדיון הזה לפטור מחובת הנחה, וזה לפטור מחובת הנחה בחוק יסוד.
רחבעם זאבי: חוק יסוד לא עושים בחיפזון, גם לא מתקנים אותו בחיפזון וגם לא משנים, לא מבטלים אותו בחיפזון, אז יש בעיית שעה.
רחבעם זאבי: אפילו אם היא גוררת אחריה בעיות לא פתורות, אני נגד לעשות חוק יסוד בחיפזון.
רחבעם זאבי: אי לכך, אני מתנגד לפטור את ההצעה הזאת מחובת הנחה, וכאשר זה יידון בצורה יסודית, ניתן את הדעת על התוכן ונתייחס אליו.
אברהם רביץ: אני שומע כאן דבר והיפוכו.
אברהם רביץ: מחד, אני שומע שבעצם הצעת החוק הזאת איננה אמורה לתת תרופה לנשיא הנוכחי.
מיכאל איתן: היא מורכבת משני חלקים.
סאלח טריף: חלק כן.
מיכאל איתן: במצב הזה, במתן סמכות נוספת לנשיא, אני חושב שזה לא פוגע בזכויותיו, זה נותן לו זכות נוספת כי לא לוקחים לו שום זכות, אלא נותנים לו זכות.
אברהם רביץ: מכלל הן אתה שומע את הלאו.
מיכאל איתן: לא, אתם פשוט רואים רק את המצב הנוכחי.
מיכאל איתן: אתם לא רואים מצב שיכול תוך שבועיים-שלושה או ארבעה להיווצר, שהנשיא לבד ירצה להיות במצב יותר חופשי.
אברהם רביץ: הסעיף השני.
מיכאל איתן: אני רוצה לומר לחברים – אני חושב שאני לא מאלה שנחפזים כאן בכנסת ולא שולפים במהירות כל מיני דברים לא מבוססים.
מיכאל איתן: כולם ערים לכך שיש צורך בחוק, כולם ללא יוצא מן הכלל, כולל היועץ המשפטי שאיתו גם התייעצתי ברמה הכללית.
מיכאל איתן: למה ביקשתי את היומיים האלה?
מיכאל איתן: השחרור מחובת הנחה מורכב משני חלקים: חלק אחד – ביומיים הראשונים זה מצוי בוועדת הכנסת.
מיכאל איתן: בין יומיים ל-45 יום זה נמצא בסמכות היושב-ראש.
מיכאל איתן: מאחר שהיושב ראש עלול להיות במצב של ניגוד אינטרסים בתקופה יותר מאוחרת לאחר חלוף היומיים, מאחר שהחוק מעניק לו סמכויות, כלומר ברגע שהנשיא...
סאלח טריף: ברור, הוא ממלא מקומו.
מיכאל איתן: הוא ממלא את מקומו.
מיכאל איתן: אז לא היתה לי אפשרות כבר לבוא אחרי היומיים, אלא חשבתי שהפורום היחיד שיכול להחליט זה הוועדה הזו.
מיכאל איתן: בין כאן לבין חקיקה חפוזה, המרחק רחוק.
מיכאל איתן: מי קבע שהחקיקה תהיה חפוזה?
מיכאל איתן: מי אמר לכם לא לדון בחוק הזה שש שנים?
מיכאל איתן: מי אמר לכם שלא תדונו בו – אני מודיע מראש: אפשר יהיה לדון בו חודשים ארוכים, רק מה?
מיכאל איתן: – אפשר יהיה ...
נעמי חזן: מתי הנחת את החוק?
סאלח טריף: שלשום.
מיכאל איתן: אבל אני לא מביא אותו לדיון, אני מתחייב שאני גם לא אביא אותו לדיון, אלא מה?
מיכאל איתן: אני שומע את האוירה כאן – אמרתי מהתחלה: אני לא הולך כאן על משהו שיכול לעבור ברוב ובמיעוט.
מיכאל איתן: אני צריך ללכת על משהו עם קונצנזוס, אבל אני הולך להיגיון שלכם.
מיכאל איתן: הרי אני אומר היום – אם אנחנו משתחררים מהיומיים האלה, אז יכול להיות שבעוד 20 יום יחליטו שכדאי להתחיל להתניע.
ראובן ריבלין: אולי הנשיא ירצה.
מיכאל איתן: אני לא מדבר על קצב הדיון.
סאלח טריף: האם אתה מוכן לקבל את ההצעה, ואם זה יהיה אפשרי...
מיכאל איתן: אני מוכן לעשות דבר אחר.
מיכאל איתן: יש לי הצעה שאולי תפתור.
סאלח טריף: מיקי, שאם הנסיבות יחייבו דיון נוסף בוועדה, שהוועדה תחליט – ברשות יושב-ראש הכנסת –
מיכאל איתן: אבל יש לי הצעה – אם אפשר לבטל את ההנחה.
מיכאל איתן: אני אמשוך חזרה, שזה לא יהיה מונח, ואז אם תיווצר סיטואציה שהוועדה תרצה, אני אניח מחדש ואז היא תיכנס שוב ליומיים.
סאלח טריף: אפשר לבדוק עם צבי?
צבי ענבר: ראשית, הנושא של חזרה בדיוק לא מוגדר אולי בתקנון – אני לא זוכר שהוא מוגדר – אבל ברור הדבר שכל חבר כנסת יכול להגיד: אני חוזר בי מהנחת החוק, על-ידי הודעה למליאה.
ראובן ריבלין: אנחנו נמליץ בפניו – זו לא החלטה משפטית, זו החלטה פוליטית.
ראובן ריבלין: אנחנו צריכים למצוא פתרון.
ראובן ריבלין: אנחנו נמליץ בפני מיקי איתן.
סאלח טריף: הוא מוכן.
ראובן ריבלין: אם מיקי לא כועס שאני מדבר, סימן שהוא מסכים.
ראובן ריבלין: אנחנו נמליץ בפני חבר הכנסת איתן- אנחנו מבינים את חשיבות הנושא שהוא לקונה אמיתית.
ראובן ריבלין: אנחנו נבקש ממנו למשוך את זה וברגע שייווצר צורך, הוועדה תתכנס.
רחבעם זאבי: אתה סותר את עצמך, כי החוק הזה ייכנס לתוקף רק בכנסת הבאה.
סאלח טריף: לא, יש חלק של הכנסת הזאת.
ראובן ריבלין: אולי הנשיא יבקש.
ראובן ריבלין: אם הנשיא יבקש, זה בהחלט בסדר.
סאלח טריף: רובי, זו החלטה שמיקי איתן רוצה אותה ואני חושב שהיא תתאפשר.
סאלח טריף: כאן ההחלטה ברורה – למשוך את החוק.
מיכאל איתן: איך אני מושך את ההנחה?
סאלח טריף: ולהגיד לו – ברוח ההחלטה שהתקבלה בוועדת הכנסת.
ראובן ריבלין: זה לא עניין משפטי, זה עניין פוליטי.
ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים ממיקי איתן למשוך וברגע שיתעורר צורך, הוא מיד יכריז והוועדה תתכנס.
מיכאל איתן: רק שיהיה חלק שני להחלטה – מיכאל איתן מושך את הצעת החוק, ואם ייווצר צורך, הוא יחזור לוועדה לבקש שחרור מחובת הנחה.
סאלח טריף: כיוון שהשרים שהוזמנו לישיבה עוד לא הגיעו, נדון בתיקון להחלטת ועדת הכנסת בנושא העסקת קרובי משפחה כעוזרים פרלמנטריים.
משה גפני: חבר הכנסת רביץ ביקש להשתתף בישיבה כאשר ידונו בנושא הזה.
סאלח טריף: לא אסרתי עליו להשתתף בישיבה הזאת.
סאלח טריף: להזכירך, הנושא פורסם והוא עבר לישיבה הזאת מישיבה קודמת.
צבי ענבר: התקיים על העניין הזה דיון בוועדה, הוא היה ברור וחד משמעי וועדת הכנסת קיבלה החלטה ברורה שמ-1 במאי, אגב, הוועדה רצתה להקדים את התאריך אבל היא התחשבה בחבר הכנסת רביץ, ועל פי בקשתו של חבר הכנסת גפני הביצוע של ההחלטה נדחה עד ה-1 במאי.
צבי ענבר: אחד מחברי הכנסת, שהוא עורך דין, אמר שנוסח ההחלטה לא תואם את ההחלטה כי אפשר, אולי, להבין ממנה שרק מה-1 במאי לא יחתמו על חוזה לשנה.
צבי ענבר: כאילו הכוונה היא למאי בשנה הבאה.
צבי ענבר: הוא הציע לשנות את הנוסח.
צבי ענבר: מה שמובא בפני הוועדה זה אך ורק שינוי הנוסח ואני מציע ליושב ראש שלה להביא בפני הוועדה את השינוי כמבוקש, להצבעה.
צבי ענבר: כאמור, הוא מבטא, בדיוק, את מה שהוועדה החליטה עליו.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את תיקון הנוסח, כמבוקש.
רוני מילוא: קודם שמצביעים אני מבקש לקבל הבהרה על איזו קרבת משפחה מדובר?
רחבעם זאבי: הכל כתוב בחומר שהונח על שולחננו.
סאלח טריף: קרובי משפחה מדרגה ראשונה.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את הבקשה לתיקון החלטת ועדת הכנסת בנושא העסקת קרובי משפחה כעוזרים פרלמנטריים.
סאלח טריף: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו - קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק – ערעור.
סאלח טריף: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק – ערעור
סאלח טריף: ועדת הכנסת קבעה בשבוע שעבר, כי הצעת חוק יסוד: איכות הסביבה, של חבר הכנסת יורי שטרן, תעבור לוועדת הפנים ואיכות הסביבה והוגש על הקביעה הזאת ערעור.
צבי ענבר: כל חוקי היסוד נמצאים בסמכותה הברורה של ועדת החוקה, חוק ומשפט.
צבי ענבר: כאן מדובר על הכנה לקריאה ראשונה ואם ועדת החוקה, חוק ומשפט, תוך כדי הכנה לקריאה הראשונה, תגיע למסקנה שהנושא אינו ראוי להיות חוק יסוד ותציע חוק שהוא איננו חוק יסוד, החוק שהוא איננו חוק יסוד יעבור לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
צבי ענבר: אם הצעת החוק כוללת עקרונות חוקתיים שיש להם השפעה על המשטר או על חוקת המדינה, - מן הראוי שזה יהיה חוק יסוד והוא יידון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
צבי ענבר: לשם כך ועדת החוקה, חוק ומשפט, הוקמה.
משה גפני: אינני רוצה שההחלטה תשונה אלא שהיו תקדימים - - -
סאלח טריף: יש ערעור ואנחנו צריכים להכריע לגביו.
משה גפני: היו תקדימים בחוקי יסוד שהתקבלו במליאת הכנסת בשנים האחרונות.
משה גפני: לדוגמה, היתה הצעת חוק יסוד של חברת הכנסת יעל דיין, שלגביה רבים מחברי הכנסת רצו לתמוך היות ומדובר במעמד האישה וזה גם עניינו של החוק הזה, למרות שהוא היה חוק יסוד הוחלט להעבירו לוועדה לקידום מעמד האישה.
משה גפני: החוק אמנם עבר לוועדה לקידום מעמד האישה, הוא התקדם ועבר קריאה ראשונה - - -
נעמי חזן: החוק שאנחנו מדברים בו איננו חוק יסוד.
משה גפני: אני חוזר ואומר שהחוק היה חוק יסוד - - -
נעמי חזן: הוא לא חוק יסוד.
משה גפני: אני יודע שהוא לא חוק יסוד, גם החוק שאנחנו מדברים עליו עכשיו לא יהיה חוק יסוד.
רחבעם זאבי: אני מציע להוסיף להחלטה שאם יתברר, תוך כדי הדיון, שזה לא חוק יסוד – נעביר אותו לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
משה גפני: רבותיי, החוק של חברת הכנסת יעל דיין איננו החוק היחיד מכל מקום הוא הובא לכנסת באותה צורה.
משה גפני: מה שאני מבקש לציין הוא שכיוון שאיכות הסביבה חשובה לכולנו ואנחנו מעוניינים שהחוק יקודם, ובעצם העובדה שזה חוק יסוד עם הבעייתיות שבעניין, אגב, דיברתי על כך גם עם חבר הכנסת נודלמן, - צריך לדאוג לכך שהוא יידון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה כדי שהנושא יקודם בדיוק כמו שעשינו לגבי הצעת החוק של חברת הכנסת יעל דיין.
משה גפני: מכל מקום כיוון שהעניין כל כך חשוב, אני מבין גם את עמדתו של היועץ המשפטי של הכנסת ואני רואה גם שיש כאן עניין חשוב מאד שקשור לאיכות הסביבה, - אני מבקש התייעצות סיעתית.
סאלח טריף: בקשתך מתקבלת, ואני מודיע שנצביע על הנושא הזה לכל המאוחר מחר.
סאלח טריף: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו – שאילתות מהירות – דיון עקרוני בנושא ודיון בהשגות לתיקון התקנון.
סאלח טריף: שאילתות מהירות – דיון עקרוני בנושא ודיון בהשגות לתיקון התקנון
סאלח טריף: קודם שנתחיל בדיון אני מבקש ליידע את הנוכחים ששר המשפטים יגיע לדיון באיחור מה.
סאלח טריף: הנחנו על שולחן ועדת הכנסת החלטה של הוועדה מלפני שבועיים שבמסגרת הרפורמה שנערוך בתקנון הכנסת בנושאים שונים, לדוגמה, נאומים בני דקה, הפעם החידוש יתבטא בשאילתות מהירות בעל פה לממשלה ולראש הממשלה.
סאלח טריף: לפי ההצעה שהנחנו על שולחן הוועדה ואשר הובעה לגביה התנגדות מצד הממשלה והשגות מצד חברי הכנסת, אחת לחודש הממשלה תופיע במלוא הדרה בפני מליאת הכנסת - - -
סאלח טריף: בהרכב מלא.
סאלח טריף: מכל מקום היא תשיב על שאילתות מהירות של חברי הכנסת, יושב ראש הכנסת ינתב את הדיון , השאלה תהיה במסגרת של דקה והתשובה שתינתן עליה תהיה במסגרת של דקה.
סאלח טריף: הרעיון הזה יהווה חידוש מרענן למוסד השאילתות ששבק חיים בכנסת, אבד עליו הכלח והוא איבד את טעמו, משום שאחרת מתוך 600 שאילתות - הממשלה לא השיבה על 266, זאת אומרת שעל 40% היא לא השיבה - - -
אברהם בורג: על עוד 113 היא לא השיבה בזמן.
סאלח טריף: על 113 שאילתות היא השיבה אחרי 49 ימים.
סאלח טריף: מכל מקום כאשר הממשלה כן משיבה על שאילתות – הנושא כבר לא רלוונטי, הוא לא מעניין, מירב התשובות עוברות לפרוטוקול - - -
אברהם רביץ: איך שר יכול להשיב על שאילתה בדקה?
סאלח טריף: יש מספר משרדים שמככבים באי מתן תשובה לשאילתות של חברי כנסת כמו: משרד הביטחון שמתוך 71 שאילתות הוא לא השיב על 43; המשרד לביטחון פנים, מתוך 82 שאילתות, לא השיב על 40; את משרד החינוך צריך לציין לטובה בהקשר הזה של הדברים שכן מתוך 90 שאילתות הוא השיב על 76, ו-24 שאילתות נמצאות עדיין בקנה.
סאלח טריף: שר המשפטים השיב על 22 שאילתות מתוך 36.
סאלח טריף: כפי שאתם מבינים הנתונים אינם טובים, יש זלזול מצד הממשלה במתן תשובה לחברי הכנסת על שאילתות, יש זלזול כללי במתן תשובות על שאילתות שמתבטא בזמן בלתי סביר לחלוטין, כמו חודשיים, ולכן אנחנו העלינו את הרעיון של החידוש שאני מביא אותו בפניכם.
סאלח טריף: בדקנו את המצב בפרלמנטים אחרים בעולם ואני יכול לספר לכם שבפרלמנט האנגלי בשעת שאלות, אחת לשבוע חברי הפרלמנט פונים בשאילתות לממשלה ולראש הממשלה ואגב כך ברצוני לציין כי הדיון הראשון שהיה בנושא הזה עסק בשאלה: האם ראש הממשלה מעדיף פיצה קרה או חמה?
סאלח טריף: ראש הממשלה האנגלי לא יודע, מראש, על מה תישאלנה השאלות וקיים שם מעין פינג פונג בין האופוזיציה ובין הממשלה.
סאלח טריף: צריך להוסיף בהקשר הזה של הדברים כי מוסד השאלות שם נחשב לכלי פיקוח חשוב מאד.
סאלח טריף: כאמור, הכלי הזה של שאילתות מהירות אמור ליצור עיניין רב במוסד הזה ששבק חיים לכל חי .
רחבעם זאבי: כמה זמן מקדישים שם לנושא הזה?
סאלח טריף: אינני יודע; לא בדקתי את השאלה הזאת.
סאלח טריף: מכל מקום אנחנו, בהצעה שלנו, מדברים על פעם בחודש ואגב כך נשאלה שאלה איך נוכל להביא לכנסת את כל הממשלה על כל עשרים השרים, ולכן אני הצעתי, כהצעת שיפור, להביא למליאה פעם אחת את מחצית השרים ובפעם שלאחריה – את המחצית האחרת.
סאלח טריף: מוסד השאילתות המהירות אמור להיווסף לרפורמה שאנחנו מנסים להכניס לכנסת והוא חלק מהניסיון שלנו שיתקיים במשך ששה חודשים בהם נבדוק איך העניין הזה עובד.
סאלח טריף: מכל מקום אי אפשר להשאיר את המצב הקיים של מוסד השאילתות שלגביו קיים זלזול מצד הממשלה כלפי חברי הכנסת וגם חוסר רלוונטיות אם התשובה נמסרת אחרי זמן כה רב.
סאלח טריף: חברי ועדת הכנסת, שאמונים על חיזוק מעמדה של הכנסת, צריכים לתת יד להצעה הזאת בלי כל קשר אופוזיציה – קואליציה.
אברהם בורג: אדוני יושב ראש הוועדה, אדוני השר, רבותיי חברי הכנסת וחברותיה, גבירותיי ורבותיי,אני מצטרף לכל דבריו של חבר הכנסת סאלח טריף וגם רוצה להוסיף עליהם דברים משלי שהם ברקע יותר רחב של הכלים ברפורמה המוצעת.
אברהם בורג: בסופו של דבר אחד הדברים שנחלשו מאד בשנים האחרונות הוא יכולתה של הכנסת לפקח על פעולות הממשלה וזה אחד התפקידים שלנו.
אברהם בורג: בוועדות אנחנו עוד מסוגלים לפקח על פעולות הממשלה בגלל משך הישיבה, האינפורמציה, ההתמקצעות של חברי הכנסת, אבל המליאה וכלי הפיקוח שלה , כאמור, פגומים.
אברהם בורג: יושב ראש הוועדה הביא בפניכם את דוגמת השאילתות שלגביהן אני מבקש לציין שהשאילתות הרגילות הן בלתי רלוונטיות לחלוטין כיוון שבעולם שרוצים לקבל בו תשובה בזמן אמת, לחכות 49 יום לתשובה לגבי שאלה שנגזרה בדרך כלל מעתון או משהו מהסוג הזה, זה הופך את כל המוסד של השאילתות למשהו שלא צריך אותו בכלל שלא לדבר על כך שאותו חבר הכנסת ששאל את השאלה לא טורח לבוא למליאה כדי לשמוע את התשובה עליה כיוון שהעניין מיושן והתשובה לאותה שאילתה עוברת לפרוטוקול.
אברהם בורג: יש עניין אחר שקשור לענייננו זה אבל הוא צריך להיות נדון בדיון נפרד של ועדת הכנסת, באשר לשאלה מה הכנסת צריכה לעשות בקשר לזלזול של השרים בעבודת הכנסת?
אברהם בורג: הזלזול הזה בא לכדי ביטוי במליאה וממשיך בהתייחסות לוועדות אם בהופעתו של השר עצמו או באנשים שהוא שולח או בסוג התשובות שנמסרות לוועדה.
אברהם בורג: כאמור, הנושא הזה צריך לקבל טיפול נפרד שהוא חלק מאותה התייחסות שדיברתי עליה קודם לכן.
אברהם בורג: הכלי שאנחנו מנסים להשיג אותו כאן – שאילתות מהירות, הוא כלי שנועד לעשות שלושה דברים; 1 – להחזיר למליאה את הכוח או את היכולת שלה לעסוק בפיקוח על עבודת הממשלה, דבר שניתן בעבר באמצעות כלי השאילתות שנעשה, כאמור, איטי מדי.
אברהם בורג: 2 – אקטואליה של עבודת הכנסת.
אברהם בורג: בקשר לנוכחות במליאה שכל כך הרבה זמן יש ביקורת עליה – אין ישיבה שיש בה פחות מ-40-50 חברי כנסת בשעה הזאת.
אברהם בורג: אם לוקחים את הכלי של אינטנסיביות יותר גדולה בנוכחות במליאה, של יכולת להעלות נושאים בזמן אמת - - -
סאלח טריף: זה לא עונה על התשובה של הממשלה - - -
אברהם בורג: אם שעת שאלות או חצי שעת נאום בן דקה הוא הזמן של חברי הכנסת להגיד מה שהם חושבים, הכלי הזה של שאילתות מהירות ייתן גם את הזמן של הממשלה להביא את תשובתה ותמיד יש לנו, בכנסת, כלי אחד שהוא השיחה שלנו והכלי השני – התשובה של הממשלה.
אברהם בורג: לכן אני סבור שמדובר על כלי ראוי.
אברהם בורג: בשבוע שעבר ישבתי עם השר רמון והוא אמר לי שלהביא את כל הממשלה בבת אחת לכנסת זה עניין כבד מדי, השתכנעתי מדבריו, אבל אחרי שהוא יצא מחדרי הפסקתי להשתכנע וחשבתי על הנושא הזה עוד פעם.
אברהם בורג: כיוון שכך אני אומר שאם נוריד מהממשלה את הצורך לשבת בקטע הזה את כל השרים בלי תיק, ויש כמה כאלה, נגיע ל-18 שרים עם תיק - - -
חיים רמון: כמעט כל השרים הם שרים עם תיק.
אברהם בורג: נניח שמדובר על 20 שרים שיש להם מה לענות על שאלות חברי הכנסת, ואני מניח שבשעה מהסוג הזה יהיו לפחות 50-60-70 ח"כים באולם עם 20 שרים בבת אחת – העניין לא יגיע כדי מיצוי.
אברהם בורג: החלוקה שחבר הכנסת פינס-פז מציע נראית לי קטנה מדי והיא מאבדת את האפקטיביות, כשבבת אחת יושב גוף שלם של הממשלה שעוסק באותו נושא.
אברהם בורג: לעומת זאת הצעתו של יושב ראש הוועדה שמדברת על חצי הממשלה אומרת שמעבירים, בעצם, כל שבועיים את כל הממשלה בפני הכנסת או פעמיים בחודש הממשלה, כולה, תעבור בפני הכנסת, וזאת נראית לי פרופורציה יותר נכונה.
אברהם בורג: לגבי ההצעה שראש הממשלה יבוא למליאה אחת לשלושה חודשים או פעם בחצי שנה – ההצעה הזאת לא נראית לי מכל וכל.
אברהם בורג: אני סבור שראש הממשלה צריך לבוא לכנסת לפחות פעם בחודש, מצדי זאת יכולה להיות ישיבה בנוכחות כל הממשלה, הכל בהתאם לרצונו של ראש הממשלה.
אברהם בורג: יכול להיות שהוא ירצה נוכחות יותר גדולה של שרים כדי שהוא יוכל לבקש שר זה או אחר לענות על שאלה ספציפית שנשאלה.