GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סאלח טריף: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת ומברך את יושב ראש הכנסת שיושב אתנו בישיבה זו, את שאר הנוכחים וכמו כן את קבוצת תלמידי בית ספר גבעת גונן.
סאלח טריף: הנושא הראשון בסדר יומנו עניינו סנקציות לשרים שאינם עונים על שאילות ואינם מופיעים בישיבות הוועדות.
סאלח טריף: כידוע לכם זה דיון שני שאנחנו מקיימים בנושא הזה לאחר הבירור הראשוני שקיימנו עם השר המקשר, השר חיים רמון, ובנוכחות יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: קודם שנמשיך בדיון ברצוני לשאול האם יש מישהו מחברי הוועדה שמתנגד לפתיחת הישיבה לתקשורת?
סאלח טריף: כאמור, בישיבה הקודמת שקיימנו בעניין הזה עלו שאלות בעניין הסנקציות שצריך להטיל על שרים שאינם עונים על שאילתות או שאינם באים לישיבות הוועדות, והשר המקשר ביקש שהות לחשוב על מספר דברים שהיינו צריכים לתת עליהם את הדעת - - -
משה גפני: מדוע השר המקשר, השר חיים רמון, לא נמצא כאן?
סאלח טריף: הוא יבוא עוד מעט.
סאלח טריף: ברגע זה הוא נמצא בישיבת ועדה אחרת בכנסת.
סאלח טריף: נושא שעלה גם בישיבה הקודמת, בנוסף לשאלות האחרות, הוא נושא השאילתות שלגביו קיימת בעיה שכן מספר השרים שאינם משיבים על שאילתות בזמן או כאלה שאינם משיבים עליהן בכלל – הולך וגדל משבוע לשבוע, אין לנו תרופה ל"מכה" הזאת לכן אנחנו רוצים למצוא סעיף מיוחד שיענה על בעיית השאילתות שאינן נענות, מלבד שאר העניינים.
סאלח טריף: הסוגיות שנתבקשנו להשיב עליהן בישיבה זאת הן: 1 – מה הפרוצדורה שלפיה עלינו לנהוג כדי לזמן שר לישיבת ועדה בכנסת?
סאלח טריף: 2 - מה קורה אם קיימת התנגשות בין שתי ישיבות של שתי ועדות שונות שאליהן מוזמן השר?
סאלח טריף: 3 – כמה פעמים שר צריך להופיע במהלך דיוני מושב או כנס של הכנסת או בכלל כל כמה זמן הוא צריך להופיע בוועדה?
סאלח טריף: באילו תנאים?
סאלח טריף: 4 – מה ההליך שאנחנו מבקשים לקבוע, קודם שנטיל סנקציה על שר מסויים או על משרדו?
סאלח טריף: – אזהרה?
סאלח טריף: אם כן – מי ישלח אותה?
סאלח טריף: 5 – מי הגוף שיחליט על הפעלת הסנקציות על המשרד הרלוונטי או שזה יהיה הליך אוטומטי?
סאלח טריף: אדוני יושב ראש הכנסת, ברשותך אני אחזור על ההצעות שכבר הצענו, ובשלב זה אני אשתדל גם לחדד מספר נקודות שהעלינו כבר בדיוק הקודם; הצענו תיקון לתקנון הכנסת לפיו יאמר כי: "הוזמן שר לדיוני ועדה לפי סעיף 52 (ג) לחוק יסוד: הממשלה, ולא הופיע בפניה, רשאית ועדת הכנסת, לבקשת יושב ראש הוועדה שהזמינה את השר, לקבוע כי לא יידונו בוועדה הצעות חוק ממשלתיות העוסקות בענייני משרדו של השר,..." תיקנו את הנוסח ואמרנו כי לא יידונו בוועדות הכנסת, לא רק באותה ועדה, "ולא יאושרו העברות תקציביות לבקשת המשרד, עד שיופיע השר בפני הוועדה.
אברהם בורג: מי יפקח על העניין הזה?
סאלח טריף: אנחנו נקבע מנגנון שזה יהיה תפקידו.
אברהם בורג: איזה מנגנון תפעיל?
אברהם בורג: נניח ששר הוזמן לוועדה בכנסת והוא לא בא.
אברהם בורג: הוועדה תפנה למישהו, לא חשוב כרגע למי, והמישהו הזה ייתן הוראה מערכתית לכל הוועדות האחרות לא לדון בהצעות החוק של אותו משרד?
אברהם בורג: אם כך זה לא מה שכתוב כאן.
סאלח טריף: אין כאן פירוט.
ראובן ריבלין: חייב להיות פירוט.
אברהם בורג: יושב ראש ועדת הפנים הרחיב את העניין לוועדות הכנסת לכן צריך לקבוע מישהו שהוא מעל הוועדות, זאת אומרת או יושב ראש הכנסת או ועדת הכנסת.
סאלח טריף: "...
סאלח טריף: ולא יאושרו העברות תקציביות לבקשת המשרד, עד שיופיע השר בפני הוועדה.
סאלח טריף: מכאן אפשר להבין שאנחנו מתכוונים לחדד את ההליך או את הפרוצדורה שאיננה ברורה דיה.
צבי ענבר: אין ספק שצריך להבהיר ולחדד עוד הרבה דברים.
צבי ענבר: זה רק חלק מהסדר כולל שעניינו הופעת שרים בפני ועדות הכנסת.
סאלח טריף: "(ב) לא הופיע שר בפני ועדה, כאמור בסעיף קטן (א), רשאי יושב ראש הכנסת, לבקשת יושב ראש הוועדה, לשלול מחבר הממשלה להציג בפני הכנסת הצעות חוק ממשלתיות לקריאה ראשונה בנושאים שבתחום משרדו של אותו שר, עד שיופיע השר בפני הוועדה.
סאלח טריף: עבד אלמאלכ דהאמשה: במקום המילים: " ...
סאלח טריף: אלא אם קבע יושב ראש הכנסת כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים מתן רשות הדיבור", צריך להיות כתוב: טעמים מיוחדים שיירשמו.
צבי ענבר: העניין נרשם בפרוטוקול.
סאלח טריף: ההצעות מדברות על כך שאם שר לא יופיע לישיבת ועדה מוועדות הכנסת או לדיונים שהוא חייב להופיע בהם במליאה – לא יתקיימו דיונים בחוקים של אותו משרד, לא יתקיימו דיונים שעניינם העברות תקציביות של אותו משרד וגם לא תינתן לו רשות דיבור אם הוא לא ענה על מספר מסויים של שאילתות.
סאלח טריף: הגרסה הזאת נחשבת בעייתית מאד שכן היא יכולה למנוע הופעה של כל שרי הממשלה ולכן צריך לחשוב עליה.
סאלח טריף: אני מציע שהפרוצדורה של זימון שרים בוועדות לדיונים מתוכננים תהיה בהתראה של לפחות 14 יום מראש בדיון רגיל.
סאלח טריף: אבל יש דיונים שנחשבים דחופים ולגביהם אני מציע שתיקבע פרוצדורה לדיון דחוף והזימון של השר יהיה באישורו של יושב ראש הכנסת, אחרי שהיושב ראש הכיר בדחיפות אותו הדיון - - -
אברהם בורג: יש נוהל שאומר ששליש מחברי ועדה יכולים לקבוע את סדר היום של הוועדה לכן אני מציע למצוא איזשהו מספר בתוך המנגנון הוועדתי, במובן הזה צריך לתת איזושהי הגנה לקואליציה, שמספר מסויים של חברי ועדה, אם הם מתאגדים – הם יכולים לכפות את ההזמנה על השר.
סאלח טריף: בתנאי ששליש מחברי אותה ועדה - - -
אברהם בורג: שליש איננו מספיק.
סאלח טריף: מחצית חברי הוועדה.
אברהם בורג: לגבי דיון דחוף.
אופיר פינס-פז: האם הכוונה היא למחצית מחברי הוועדה שנמצאים בחדר?
ראובן ריבלין: אין לי כל בעיה עם כך שיוחלט על מחצית חברי הוועדה אלא שצריך לדאוג שהעניין הזה לא יהפך להיות גזעני.
ראובן ריבלין: אני מפחד שנואשם בכך שהכנסת הפכה להיות גזענית.
ראובן ריבלין: כל פעם שמדברים על רוב מיוחד – אני מזדעזע.
ראובן ריבלין: צריך לנסח את הדברים אחרת.
סאלח טריף: אם אנחנו קובעים שמחצית חברי הוועדה יקבעו שהשר יצטרך להופיע לדיון, תוך כמה זמן הוא יצטרך להופיע?
ראובן ריבלין: מחצית מחברי הוועדה – בחתימותיהם.
אברהם בורג: או בחתימותיהם, או על פי הפרוטוקול.
סאלח טריף: אז השר יצטרך להופיע, באותו שבוע, לדיון דחוף.
אברהם בורג: מה עם בעיית השאילתות?
סאלח טריף: נניח ששר יוזמן לשתי ישיבות ועדות באותו שבוע – האם ועדת הכנסת תחליט לאיזו ועדה הוא יבוא?
אברהם בורג: על פי הנוהל הדחוף או על פי הנוהל הרגיל?
סאלח טריף: על פי הנוהל הרגיל.
סאלח טריף: נניח שוועדת הפנים ואיכות הסביבה מזמינה את השר לענייני דתות, 14 יום מראש, לדיון שקשור לענייני משרדו, - אין כל בעיה.
סאלח טריף: בדרך כלל יש תיאום מראש - - -
יהושע שופמן: אבל מה יקרה אם יש 18 ישיבות של ועדות וכולן מזמינות את אותו השר לישיבות?
אברהם בורג: בנוהל רגיל אם שר הוזמן – הוא נענה לוועדה הראשונה שהוא מוזמן אליה.
אברהם בורג: אם הוא מוזמן לעוד ישיבת ועדה – תהיה הזמנתו לוועדה הראשונה סיבה מדוע הוא לא יוכל להופיע לישיבת הוועדה השנייה, אבל הוא יהיה חייב לקבוע תאריך להופעתו בוועדה האחרת.
ראובן ריבלין: האם זה לא נוגד את חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו?
ראובן ריבלין: קודם כל צריך לצאת מנקודת הנחה שאם שר לא יופיע לישיבת ועדה – הוא יצטרך להוכיח את חפותו.
צבי ענבר: הוא יודיע לוועדה השנייה שהזמינה אותו שהוא כבר מוזמן לוועדה אחרת בכנסת באותו המועד.
יורי שטרן: אולי כדי שיהיה סדר בעניין הזה, ההזמנות לשרים תעבורנה איזשהו ערוץ בכנסת?
סאלח טריף: דיברנו על העניין הזה כבר.
סאלח טריף: אני מציע שתקרא את הפרוטוקול.
ראובן ריבלין: בתיקון מס' 17 לחוק מבקר המדינה, של יושב ראש הכנסת ושלי, הכרחנו פקידי מדינה לבוא לישיבות הוועדה.
צבי ענבר: מדובר אך ורק בקשר לנושא שנדון ואשר נובע מדוח מבקר המדינה.
סאלח טריף: שר יופיע אחת לשלושה חודשים בדיון רגיל של ועדה - - -
יהושע שופמן: לא מדובר על תדירות בוועדות.
יורי שטרן: כל שר צריך להופיע בפני כל ועדה אחת לשלושה חודשים?
סאלח טריף: לא בפני כל ועדה; הוא יופיע בדיונים רגילים שקשורים לענייני משרדו - - -
צבי ענבר: ועדה קבועה רשאית לדרוש ששר או נציגו יתייצבו בפניה לעניין סעיף 14(ב) - אחת לחודש.
סאלח טריף: כדי שלא תהיה אי הבנה אני מבקש להדגיש שאנחנו מדברים על שר ולא על נציג מטעמו.
יורי שטרן: האם אני מבין נכון שאתה מדבר על ועדה שהיא סטטוטורית לגבי אותו משרד?
סאלח טריף: אם ועדה אחרת מזמינה אותו – ועדת הכנסת תכריע.
צבי ענבר: בכנסת נהוג שוועדה מטפלת גם בעניינים שמסיבות שונות ומשונות מעבירים אליה נושאים שלא שייכים לה - - -
סאלח טריף: לדוגמה, הוועדה לקידום מעמד האישה מטפלת בענייני בריאות כך שנושא כזה יכול להיות מטופל בשתי ועדות.
סאלח טריף: אדוני היועץ המשפטי, אם אני מבין נכון מדובר על השר או על נציגו - - -
צבי ענבר: בסעיף 106ג כתוב: ועדה קבועה רשאית לדרוש ששר או נציגו יתייצבו לפניה, לעניין סעיף 14(ב)" שזה הסעיף הכללי, לא בנושא קונקרטי, אלא לדרוש ממנו ידיעות בעניין שנכנס לתחום תפקידיה – "אחת לחודש.
צבי ענבר: ".
סאלח טריף: כיוון שמדובר על שר או על נציגו, תמיד יש נציג שמופיע לישיבות הוועדות, וזה לא מענייננו שכן אנחנו מדברים עכשיו על הופעת שרים בישיבות הוועדות.
יורי שטרן: אם שר אומר שהנושא לא מעניינו - - -
סאלח טריף: אם ועדה רוצה שהשר יבוא לדיון – היא יכולה להחליט על כך במחצית מספר חבריה.
סאלח טריף: אדוני היועץ המשפטי, האם אין איזושהי התנגשות עם מה שכתוב בתקנון?
סאלח טריף: האם צריך לציין את תדירות הופעתו של השר בישיבות?
יהושע שופמן: אתם הבחנתם בין הופעה רגילה מתוכננת מראש לבין הופעה דחופה ואני מבקש להדגיש שגם הופעתו המתוכננת מראש של השר יכולה לגרום לאנדרלמוסיה אם 7 ועדות תזמנה את אותו השר יום אחרי יום אחרי יום.
יהושע שופמן: אז אם קובעים שהתדירות של ההופעה הרגילה של השר היא, נניח, אחת לשלושה חודשים ובמקרים דחופים – מזמינים אותו מיד על ידי הצבעתם של מחצית חברי הוועדה, - יש איזון.
ראובן ריבלין: בכל זאת אני סבור שקיימת סכנה שכן סעיף 52(ב) לחוק יסוד: הממשלה, מדבר על חובתו של ראש ממשלה להופיע בפני הכנסת ואז הוא מגביל את היכולת של הכנסת ושל חברי הכנסת להזמין את ראש הממשלה פעם בשלושה שבועות.
ראובן ריבלין: הוא צריך להענות להזמנה פעם בשלושה שבועות ולא יותר מאשר פעם בחודש.
ראובן ריבלין: מה יקרה אם שר בממשלה יוזמן כל יום לוועדה אחרת בכנסת?
ראובן ריבלין: הרי כדי לענות על שאלות הוא צריך גם ללמוד את החומר.
ראובן ריבלין: זאת אומרת שיש גבול ליכולתו של שר לשמש כל הזמן כמי שבא לכנסת והשאלה שאני מבקש לשאול בהקשר הזה של הדברים היא האם אנחנו יכולים להזמין שר יותר מאשר פעם בשבוע – לישיבה בכנסת?
אברהם בורג: באופן עקרוני כל ועדה יכולה להזמין אליה כל שר לכן אולי אנחנו צריכים לקבוע משהו שיגיד שקודם כל הוועדה יכולה להזמין את השר שהיא ייעודית למשרדו וכך קוטעים חלק לא מבוטל של הוועדות.
אברהם בורג: לגבי הוועדות שהן רב נושאיות, כמו ועדת הפנים ואיכות הסביבה, ועדת הכספים, הוועדה לענייני ביקורת המדינה – צריך לעשות תיאום בתוך המערכת הפרלמנטרית והדבר הזה יעשה בצורה כזאת שלא נטרטר את השר יותר מדי.
סאלח טריף: לוועדת הפנים ואיכות הסביבה יש קשר עם ארבעה משרדים אבל זה לא אומר שמדובר על אותו שר שאחראי על - - -
יהושע שופמן: מדובר על שר רב נושאי ולא על ועדה רב נושאית.
יהושע שופמן: שר האוצר, לדוגמה, יכול להיות מוזמן לכל ועדה - - -
סאלח טריף: נכון, אבל יש גם ועדות שנחשבות רב נושאיות, כמו ועדת הכספים או הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
אברהם בורג: אם כך נסכם שכל ועדה יכולה להזמין אליה כל שר.
אברהם בורג: אם לשר יש יותר מהזמנה אחת לאותו הזמן – הוא יפנה ליושב ראש הכנסת כדי שזה יעשה סדר בבלגן.
ראובן ריבלין: מה בקשר לסנקציות?
אברהם בורג: עוד לא הגענו לעניין הסנקציות.
צבי ענבר: הואיל ואנחנו רוצים להסדיר בתקנון את מה שנקבע בסעיף 52 לחוק יסוד: הממשלה, דהיינו שכל הנושא הזה של הממשלה וועדות הכנסת – פרטים ככל שייקבעו בתקנון הכנסת, אני מבקש להזכיר לכם דבר נוסף שהובא לדיון עוד בכנסת הקודמת על ידי חבר הכנסת עוזי לנדאו, שהיום בסעיף 52(ד) לחוק יסוד: הממשלה, כתוב ש"וועדה מוועדות הכנסת רשאית, במסגרת מילוי תפקידיה, באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו, לחייב עובד המדינה או כל מי שייקבע בחוק, להתייצב לפניה.
צבי ענבר: " ואילו בתקנון נאמר: לא בידיעתו, אלא שחייבים לעשות זאת באמצעות השר.
צבי ענבר: כלומר התקנון בעניין הזה - - -
אברהם בורג: יותר נסוג.
צבי ענבר: כי הוא נקבע קודם.
יהושע שופמן: הוא תואם את חוק יסוד: הכנסת, שלא תוקן יחד.
אברהם בורג: נתקן את התקנון על פי סעיף 52.
יהושע שופמן: יש הצעת חוק שהועברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט, שעניינה לעשות סדר בין סעיף 52 לבין חוק יסוד: הכנסת, שכן קיימת סתירה, לכאורה, - - -
צבי ענבר: זאת אומרת שהעניין הזה עומד להיות מוסדר.
אברהם בורג: בעניין השאילתות, נצטרך להתקין הוראת שעה שעניינה השאלה מה עושים עם מאות השאילתות שטרם ענו עליהן?
ראובן ריבלין: אין עונשין בלא מזהירין.
אברהם בורג: נצטרך, כאמור, לקבוע הוראת שעה האומרת שנותנים לשרים פרק זמן של שבועיים כדי להשיב על כל השאילתות.
אברהם בורג: אבל בינתיים מה עושים עם כל השאילתות שמונחות - - -
רחבעם זאבי: אפשר להשיב על כולן בכתב.
אברהם בורג: דבר ראשון - צריך להחליט, באופן עקרוני, מה עושים עם כל השאילתות שברשימה שהונחה על שולחן הוועדה; דבר שני - צריך לקיים דיון בקשר למוסד השאילתה שכן הפעלנו כלים לחצי שנה שחלקם רוקנו את מוסד השאילתה מתוכן.
אברהם בורג: לדוגמה, מחר יהיו כאן שבעה שרים, יש שעת שאלות, יש נאומים בני דקה, כך שמוסד השאילתות קיבל מימד אחר לגמרי ואשר בכל מה שקשור אליו צריך לקיים דיון על השאלה: מה הוא בכלל?
אברהם בורג: באותה מסגרת צריך לדון בלוח הזמנים של השאילתות שכן מה זאת אומרת 50 יום בלי תשובה?
אברהם בורג: אנחנו צריכים להתייחס גם לכלי התשובה שכן השר יכול לעלות לדוכן, הוא מכין רשימה של תשובות על שאילתות של חברי כנסת, אבל כאשר יושב ראש הישיבה קורא את שמות השואלים את השאילתות – מתברר שהם לא נמצאים באולם.
אברהם בורג: לכן צריכה להיות תשובה גם בכל מה שקשור לאותו חבר הכנסת ששאל את השאילתה והוא לא נמצא באולם.
אברהם בורג: כיוון שכך, לפני שניכנס לסוגיית הסנקציות על השאילתות, אני מציע לנקות את השולחן ואז לא איכפת לי לקבל את העצה שנתן חבר הכנסת רחבעם זאבי ואם הכינוס הבא שלנו יהיה ב-15 במאי, מאותו תאריך תיכנסנה לתוקף התקנות החדשות אבל עד אז כל השרים חייבים להשיב על כל השאילתות של חברי הכנסת שלא קיבלו מענה, בכתב, ואז נתחיל את המושב הבא עם שולחן נקי.
רחבעם זאבי: תינתנה תשובות על השאילתות בכתב, והן תיכנסנה לדברי הכנסת.
אברהם בורג: בצורה כזאת נתחיל את המושב הבא עם שולחן נקי ולכן לא רק שנצטרך לדון בסנקציות שנטיל על שר שלא ישיב על שאילתות בזמן אלא גם נצטרך לדון בחבר כנסת שלא נמצא באולם בעת שהשר מבקש להשיב על השאילתה שלו.
צבי ענבר: לא תהיה לו רשות להגיש שאילתה במשך תקופת זמן שתיקבע.
מקסים לוי: אני חושב שההצעה לענות בכתב על כל השאילתות שמונחות ועדיין לא קיבלו תשובה זאת הצעה נכונה, גם לנקות את השולחן זה רעיון נכון אבל כמי שמצוי במליאה הרבה מאד זמן אני מבקש ליידע אתכם שהרבה מאד חברי כנסת מגישים שאילתות אבל בזמן שהשר עולה לדוכן כדי להשיב עליהן – הם לא נמצאים באולם.
מקסים לוי: זה ביזיון לכנסת, זה ביזיון לשר - - -
אברהם בורג: הרבה מאד עוזרים פרלמנטריים מגישים שאילתות בשם חברי הכנסת, כדי למלא את המכסה.
מקסים לוי: אני חושב שחבר כנסת שהגיש שאילתה והוא לא נמצא במליאה בשעה שהשר רוצה להשיב עליה – לא יוכל לשאול שאילתה במשך חודש ימים.
מקסים לוי: זאת סנקציה שיכולה - - -
סאלח טריף: חבר הכנסת מקסים לוי, כאשר השר כבר עונה לחבר הכנסת על השאילתה, אותו חבר כנסת השואל לא נמצא באולם כי התשובה כבר לא רלוונטית עבורו.
סאלח טריף: אבל אם תנקה את השולחן - - -
מקסים לוי: אם שר עולה על הדוכן במליאה כדי להשיב על שאילתות אבל אף חבר כנסת לא נמצא באולם - - -
נעמי חזן: זאת כי הדבר הזה נעשה בשעה שתים עשרה וחצי בלילה.
אברהם בורג: יש לי הצעה; מוסד השאילתה הוא בן 50 יום.
אברהם בורג: חיי מדף של שאילתה, החוקיים, - 21 ועוד 21 ועוד 7, זה פרק זמן לא ריאלי.
אברהם בורג: לחבר כנסת יש מכסת שאילתות, הוא שואל את השר שאלה, השר עונה בכתב ומעביר את השאילתה לפרוטוקול אלא אם כן חבר הכנסת מדגיש שהוא מבקש שהשר יענה על השאילתה שלו במליאה.
רחבעם זאבי: מסובך.
אברהם בורג: מדוע?
אברהם בורג: גם היום, במהלך ה-50 יום, השר אומר - - -
רחבעם זאבי: על פי ההצעה של יושב ראש הכנסת צריך לשאול את חבר הכנסת אם הוא רוצה שהשר יענה על השאילתה שלו במליאה ואז מזכירות הכנסת תיסתם.
נעמי חזן: יש שאילתה ישירה שהתשובה עליה ניתנת בכתב - - -
אברהם בורג: אבל לא לפרוטוקול.
אברהם בורג: היא נמסרת באופן ישיר לחבר הכנסת.
נעמי חזן: אני רוצה ללכת בכיוון שלך אלא בצורה הרבה יותר דרקונית; נניח שניתן 21 יום או 30 יום לשאילתה, השר יהיה חייב לענות בטווח זמן של בין 28 ל-32 יום במליאה, חבר הכנסת יידע, על פי תאריך קבוע, את זמן מתן התשובה - - -
אברהם בורג: אם הוא לא יבוא למליאה?
נעמי חזן: אז ישללו ממנו את האפשרות להגיש שאילתה באותה תקופת זמן.
נעמי חזן: אני מציעה לקבוע מועדים - - -
אברהם בורג: זה לא ריאלי כי בתחילת המושב נניח שחבר כנסת יגיש 15 שאילתות ל-15 משרדי ממשלה שונים, כדי למלא את המכסה, מה כבר יהיה אפשר לשלול ממנו?
אברהם בורג: הוא הרי כבר הגיש את כל השאילתות.
סאלח טריף: אני מצטער לשמוע על כיוון המחשבה שלכם, כאילו לכל חברי הכנסת קשה למלא את מכסת השאילתות שלהם, כיוון שזה לא העניין - - -
נעמי חזן: אני חושבת שחברי הכנסת שואלים שאילתות כי הם רוצים לקבל עליהן תשובות.
אברהם בורג: השאילתות לא שוות, זאת אחת הבעיות.
נעמי חזן: הן כן שוות; תסתכל על התכנים.
נעמי חזן: 80% מהשאילתות עניינן ניסיון לקבל תשובות ממשרדי ממשלה אחרי שאזרח לא יכול היה לקבל אותן.
סאלח טריף: אבל לא מקבלים אותן בזמן.
נעמי חזן: אני אומרת לכם באמת ובתמים שרוב חברי הכנסת רוצים לקבל תשובה על השאילתות שלהם - - -
סאלח טריף: בזמן.
נעמי חזן: כי הם שליחי ציבור שמנסים להוציא תשובות ממשרדי ממשלה על שאלות שהאזרח לא יכול לקבל עליהן תשובות.
נעמי חזן: זה, אגב, השימוש הכי נכון שנעשה בשאילתה.
סאלח טריף: יש דבר יסודי שאנחנו צריכים לחשוב עליו; קודם כל לנקות את כל השאילתות שמונחות ללא מענה, ורק אחר כך לבדוק איך מוסד השאילתה יעבוד עם כללים חדשים.
סאלח טריף: מוסד השאילתה נחשב למוסד חשוב מאד לעבודתנו ואני מתייחס אליו בכבוד.
סאלח טריף: אם, לדוגמה, שר לא משיב לי על שאילתה תוך 21 או 30 יום – לגביי זה כבר לא רלוונטי לכן אני מבקש שנקבע פרק זמן כדי לפתור את בעיית השאילתות שטרם קיבלו מענה ולאחר מכן נוציא הנחיות חד משמעיות לשרים ונקבע את המנגנון החדש עם שינוי הימים שכן יש ימים ששרים לא יכולים לענות בהם על שאילתות וצריך להתחשב בהם.
סאלח טריף: מכל מקום צריך לשחק את המשחק נכון, מחדש, עם כללים חד משמעותיים נוקשים גם כלפי השרים וגם כלפי חברי הכנסת.
אברהם בורג: על אילו כללים אתה מדבר?
סאלח טריף: אולי צריך להוסיף עוד שבוע לשר, אבל אז הוא יהיה חייב לתת תשובה על השאילתה.
אברהם בורג: מה עם חבר כנסת שלא מופיע לאולם המליאה כאשר השר רוצה להקריא את התשובה על השאילתה שלו?
צבי ענבר: אין בעיה; שוללים ממנו את הזכות לשאול שאילתות.
ראובן ריבלין: רבותיי, בפנינו שתי שאלות, אחת עקרונית והשנייה – פרטנית.
ראובן ריבלין: השאלה הפרטנית היא מה עושים אחרי שנקבע את העקרונות עם מה שהצטבר עד היום?
ראובן ריבלין: לגבי הנושא העקרוני, אני לא מציע להתפרק מהנוהל שקשור במענה על שאילתות כיוון שמדובר גם על מסורת וגם על אמצעי מעולה שמהווה קשר בין הציבור לבין הממשלה.
אברהם בורג: אין על כך מחלוקת.
ראובן ריבלין: גם העובדה שחברי כנסת, פעמים רבות, לא נמצאים באולם המליאה משום ששאילתות נענות בשעת לילה מאוחרת ועל פי זמנו הפנוי של השר וזאת פעמים רבות שחברי כנסת לא נמצאים בבניין בגלל תפקידיהם הרבים והמורכבים, אבל לעומתם יש חברי כנסת רבים שמקפידים לשמוע את התשובות על השאילתות והם מחכים עד זמן נעילת הישיבה לצורך הזה.
ראובן ריבלין: אם יש חברי כנסת שלא רוצים לשמוע את יושב ראש הישיבה אומר: שאילתה מס' זה וזה לפרוטוקול, משום שהם לא נמצאים באולם – הם צריכים לדעת שיש מי שישפוט אותם, - הציבור.
רחבעם זאבי: אתה מדבר על חצי אחוז מהציבור.
ראובן ריבלין: עדיין לא מצאנו מוסד יותר טוב ממוסד השאילתה לכן אני לא מציע לקבוע סנקציות לגבי חברי כנסת כיוון שהדבר לא תלוי בהם.
ראובן ריבלין: יש פעמים שהם לא יכולים להיות נוכחים באולם המליאה לכן אני מציע לחבר כנסת שיודע שהוא לא יוכל להיות במליאה בזמן הקראת התשובה על השאילתה שלו, לבקש שהיא תועבר ישירות לפרוטוקול מבלי שיושב ראש הישיבה יקרא את שמו ויציין שהוא מעביר את השאילתה שלו לפרוטוקול כיוון שהוא לא נוכח באולם.
ראובן ריבלין: אני לא מציע בהינף יד, בלי דיון מעמיק או בלי לשמוע את כל ההיסטוריונים של הכנסת איך המוסד הזה עובד – לשנות ברגע אחד את הדבר הזה.
ראובן ריבלין: אני מציע שמוסד השאילתה יישאר כמות שהוא, ומי שרוצה – שיביא בפנינו הצעה אחרת.
ראובן ריבלין: מהיום והלאה – יתחיל נוהג חדש לגבי השאילתות החדשות, אבל לגבי השאילתות שנשאלו לפני הרבה זמן ואשר השרים טרם ענו עליהן – נבקש מהשרים תוך 100 יום - - -
אברהם בורג: בשום פנים ואופן לא.
אברהם בורג: אני לא הייתי מוסיף להם אפילו לא עוד דקה.
ראובן ריבלין: נקבע איזשהו פרק זמן ונבקש מהשרים לתת תשובות על כל השאילתות שמונחות ואשר הם טרם השיבו עליהן, אחרת החל מיום 15 במאי 2000 יחולו עליהם סנקציות שייקבעו לגבי אי מתן תשובה על השאילתות החדשות.
רחבעם זאבי: לפי דעתי צריך לעשות בנושא שאנחנו מדברים עליו שני דברים; 1 – ניקוי שולחן; 2 – סדר חדש.
רחבעם זאבי: באשר לניקוי השולחן – לא צריך להכביר דברים כיוון שהבנתי שקיימת הסכמה שעל כל השאילתות שחברי הכנסת לא קיבלו עליהן תשובות – תינתנה תשובות בכתב והן תיכנסנה לדברי הכנסת.
רחבעם זאבי: באשר לעניין השני – סדר חדש, גם לאור ההסדר החדש של שאילתות לשבעה שרים, יש מספר בעיות; 1 – משך הזמן שניתן לשר עד שהוא עונה על השאילתה; 2 - מועד התשובה; 3 – סנקציות לחברי הכנסת וסנקציות לשרים.
רחבעם זאבי: אלה הן הבעיות.
רחבעם זאבי: אני מציע שמשך הזמן לקבלת תשובה לא יארך יותר מאשר שלושה שבועות שכן אין ערך לתשובה על שאילתה - - -
אברהם בורג: אין את השלושה שבועות השניים.
רחבעם זאבי: שלושה שבועות מהיום שהשאילתה התקבלה במזכירות הכנסת.
רחבעם זאבי: אם הדבר הזה יוצר עומס נוראי על הממשלה ועל שריה – אפשר להפחית את מספר השאילתות המותרות לחברי הכנסת כיוון שהם זכו לעולם חדש של שאילתות.
רחבעם זאבי: לא שווה שאילתה ותשובה עליה אם היא באה אחרי יותר משלושה שבועות מיום ההגשה והדבר הזה צריך לחייב את השרים.
רחבעם זאבי: במקרה מיוחד, אם הדבר לא מסתדר תוך 21 יום – הוא יהיה טעון אישורו של יושב ראש הכנסת.
רחבעם זאבי: אם, לדוגמה, שר נסע ואין לו סגן, ויהיה פיגור של מעל 21 יום במתן תשובה על שאילתה, - הדבר יהיה טעון את אישורו של יושב ראש הכנסת.
רחבעם זאבי: התשובות של השרים על השאילתות של חברי הכנסת צריכות להינתן בימים ובשעות סבירות שכן אם מבקשים מחבר כנסת לחכות עד שעה אחת עשרה בלילה כדי לקבל תשובה על השאילתה שהוא שאל והוא עבד משעה שמונה בבוקר והוא עייף בשעה כזאת – זה דבר שלא בא בחשבון לכן צריך להיקבע יום קבוע ושעה סבירה למתן תשובות על שאילתות.
רחבעם זאבי: חבר כנסת שלא נוכח בעת מתן התשובה על השאילתה שהוא שאל, בתנאי שמזכירות הכנסת פרסמה זאת יום קודם לכן, - - -
סאלח טריף: זה לא ישים.
רחבעם זאבי: ועוד איך ישים.
רחבעם זאבי: יום קודם חברי הכנסת ידעו שלמחרת היום הם יקבלו תשובה על השאילתה שלהם.
רחבעם זאבי: אבל אם יהיה פרסום כזה וחבר הכנסת שצריך לקבל תשובה לא יכבד את הכנסת ואת השר שצריך לענות לו – הוא יקבל גריעה ממכסת השאילתות שלו.
אברהם בורג: אבל אם הוא כבר מילא את המכסה?
רחבעם זאבי: אתה צודק, אבל זה כל מה שאפשר לעשות.
רחבעם זאבי: לגבי סנקציות מופעלות על שרים – אין לי מהות כזאת אבל היא צריכה להיות.
רחבעם זאבי: שר מוכרח להבין שהוא חייב לענות על שאילתה של חבר כנסת.
אברהם בורג: אני לא בטוח שכדאי לנו לגמור את הדיון עכשיו שכן צריך לחשוב על הדברים וגם לחשוב על מה שחבר הכנסת ראובן ריבלין אמר, שלא נוגעים כל כך מהר במוסד, בייחוד כאשר אנחנו נמצאים בתקופת פיילוט.
אברהם בורג: בכל מקרה תמורת פיילוט לא נבטל מוסד קבוע.
אברהם בורג: מן הצד האחר יש תוספת גדולה של מומנטים, כפי שאמר חבר הכנסת רחבעם זאבי, שצריך לעשות ביניהם שקלול שכן באילו מקומות יש לנו שליטה?
אברהם בורג: לגבי מוסד השאילתות הרגילות – יש לנו שליטה על כמה.
אברהם בורג: לגבי שאילתה דחופה – יש לנו שליטה על כמה; 7 שרים – שני שליש מהשאלות – גם הם נשלטים.
אברהם בורג: צריך ליצור מערך חדש של איזונים במספרים.
אברהם בורג: לדוגמה, אם מחליטים להשאיר, בשלב הזה, את השאילתה במתכונתה הנוכחית, למרות שאני חושב שמכיוון שמה שמעניין את חבר הכנסת בעניין השאילתה הרגילה הוא הקשר של האזרח הבודד עם הרשות, אם תינתן תשובה מחייבת לפרוטוקול – הדבר הזה גם ישמור על המוסד וגם יאפשר לקבל תשובה.
אברהם בורג: אם חבר כנסת לא בא לדיון שנקבע או שלא נקבע, הגריעה יכולה להעשות בשלושה מקומות; במכסה שקיימת לו, בשאילתות בעל פה שלא יאושרו לו, והיא יכולה להעשות בשני שליש שאלות לשבעה השרים.
רחבעם זאבי: גריעה רב תחומית.
סאלח טריף: כוונתנו לדון בעניין הטלת סנקציות על שרים אבל - - -
אברהם בורג: אתה לא צודק כיוון שאתה מתכוון להוריד נבוט על ראש השרים.
סאלח טריף: עשינו את כל השינויים משום שמוסד השאילתה פשט את הרגל ומשום שהשרים לא עמדו בלוח הזמנים ברוב המקרים, למעט שני שרים, שר המשפטים ושר החינוך והתרבות.
סאלח טריף: אני חושב שההצעה של חבר הכנסת ראובן ריבלין טובה כיוון שחבר הכנסת מעוניין לקבל תשובה על השאילתה שלו ולי, לדוגמה, לא איכפת בכלל אם התשובה תינתן לפרוטוקול.
סאלח טריף: הקטע החשוב לגבינו במוסד השאילתה הוא שתתקבל התשובה של השר פחות או יותר בזמן.
אברהם בורג: מזכירות הכנסת יודעת יום או יומיים מראש מתי תינתן תשובה על שאילתה.
אברהם בורג: אם היא תודיע לחברי הכנסת, וחבר כנסת מסויים יידע שהוא לא יהיה והוא יבקש להעביר את התשובה על השאילתה שלו לפרוטוקול, זה ימנע מצב קצת מבזה של שר העולה עם ערימה של תשובות על שאילתות לדוכן הכנסת - - -
ראובן ריבלין: אדוני יושב ראש הכנסת, מה שאתה אומר זה דבר נפלא אלא שהוא לא ניתן ליישום.
אברהם בורג: מדוע לא?
אברהם בורג: בשבוע עונים על 30 שאילתות - - -
ראובן ריבלין: נניח ששמו של חבר כנסת מופיע על הלוח כמי שהשר יענה על השאילתה שלו, והוא לא נמצא באולם – שכל העולם יידע שהוא לא נמצא באולם.
סאלח טריף: אני מציע שנסיים את הקטע הזה של הדיון בהודעה ששרי הממשלה יקבלו הודעה שהם יצטרכו - - -
אברהם בורג: נגד השרים אנחנו מאוחדים.
אברהם בורג: נגד הח"כים – עוד לא.
סאלח טריף: את סיכום הדיון בעניין השאילתות נדחה למועד אחר.
סאלח טריף: כיוון שהשר חיים רמון נכנס זה עתה לחדר הישיבה אני מבקש לעדכן אותו שסיכמנו דברים סביב מספר הצעות; 1 – קבענו פחות או יותר איזו פרוצדורה צריכה להתקיים כדי לזמן שר לישיבת ועדה בכנסת, על מנת שלא יווצר מצב כזה ששר יהיה מוזמן ליותר מאשר ישיבת ועדה אחת במשך שבוע.
סאלח טריף: הבחנו בין שני סוגי זימון לישיבות ועדות ומדובר, כאמור, על שר ולא על נציג מטעמו.
סאלח טריף: שר יוזמן בנוהל רגיל, בתיאום, אחת לשלושה חודשים.
סאלח טריף: בנושא הזה התברר לנו שצריך לעשות התאמות בין שני חוקי יסוד.
סאלח טריף: לעומת זאת לדיון דחוף שמחייב את השר להופיע לדיון עוד באותו השבוע – אחרי שתתקבל החלטה על כך, ברוב של חברי הוועדה, זאת אומרת של יותר ממחצית חברי אותה ועדה.
סאלח טריף: כאמור, אז השר יחוייב להופיע לדיון הדחוף שיתקיים באותו שבוע, דבר שעד היום לא היה קיים.
חיים רמון: כוונתך לכך שאפשר יהיה לחייב שר לבוא לישיבת ועדה בכנסת באותו שבוע?
חיים רמון: תוך כמה ימים?
ראובן ריבלין: אם 50% מחברי אותה ועדה מבקשים שהשר יופיע , בתנאי שכאשר אנחנו דורשים שיהיה רוב מיוחס – זה לא יהיה גזעני.
חיים רמון: בכנסת זה לא קיים.
חיים רמון: אתם גזענים בעם אבל לא בכנסת.
חיים רמון: עברתי במהירות על ההופעות של השרים בישיבות הוועדות בכנסת וראיתי שברוב הוועדות אין בכלל העדרויות והתיאור שתואר בישיבה הקודמת על התפרעות של שרים שמזלזלים בכבודה של הכנסת – רחוק מהמציאות.
ראובן ריבלין: אותם שרים שמורגלים להישמע ולבוא – עליהם אין סנקציה - - -
חיים רמון: אבל גם אלה שמורגלים – מורגלים לבוא בתיאום ואחרי שמתאמים אתם את מועד הישיבה – הם באים אליה.
חיים רמון: לדוגמה, הבוקר חברת הכנסת נעמי בלומנטל ביקשה שאני אבוא לוועדה, זה לא שבוע הכי מתאים עבורי, אבל אמרתי לה שאין שום בעיה אם התיאום יעשה אתי בזמן.