GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי יואל אדלשטיין: בינתיים, מה שנמליץ לוועדת הכנסת הוא כך - אחד, פרק הזמן של השר להשיב על שאילתא יהיה 21 יום עם מקסימום תוספת שבוע.
יולי יואל אדלשטיין: המלצה שנייה, לגבי השיבוץ בסדר היום - השאלה אם קביעת סדר היום היא פררוגטיבה של יושב-ראש הכנסת.
אריה האן: זאת פררוגטיבה של יושב-ראש הכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: אז אנחנו לא יכולים להמליץ בנושא הזה.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי השאלה הנוספת - חבר הכנסת עמרי שרון, מה אתה אומר על המלצת חבר הכנסת בנלולו לבטל את השאלה הנוספת?
עמרי שרון: לדעתי דווקא השאלה הנוספת היא כן חשובה, לפעמים עולה מתשובתו של השר נקודה או שתיים שרצוי להבהיר.
עמרי שרון: צריך לראות איך מגבילים את חברי הכנסת כך שידברו לעניין, ושלא כל אחד יסביר את הסיפור העצוב שלו ומה מטריד אותו אישית.
יולי יואל אדלשטיין: אני נוטה להסכים עם חבר הכנסת שרון.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא מציע שינוי בתקנון בעניין הזה, אבל נעלה את זה בישיבת ועדת הכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: אני מוכן, יחד עם המזכיר והסגנים, להעלות את זה גם בישיבות הנשיאות, להביא לתשומת לב הסגנים שאסור לתת לחברי הכנסת לנצל את השאלה הנוספת לנאום על מצב החסה בשטחים.
יולי יואל אדלשטיין: אם לא נצליח לעשות סדר בעניין בצורה הזאת, נשקול גם שינוי התקנון.
יולי יואל אדלשטיין: נעבור לצד של חברי הכנסת - מה אנחנו יכולים לעשות עם עמיתינו הסוררים שלא מתייצבים לשמוע את התשובות לשאילתות שהגישו?
1028: גם אנחנו אשמים.
1028: לא תמיד אני מצליח להגיע לשאילתות, אנחנו מקבלים כל כך הרבה הודעות ולא תמיד אנחנו רואים את הפרסום של השאילתות שיהיו בסדר היום.
1028: אני מציע שנעשה פיילוט של שלושה חודשים, או מושב שלם, שבו השאילתות יהיו ביום קבוע בתחילת סדר היום, הסעיף הראשון באותו יום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בעבר זה היה כך.
ירדנה מלר-הורוביץ: בעבר היה בתחילת סדר היום "מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת" ושאילתות ותשובות.
ירדנה מלר-הורוביץ: עד ששרים אמרו:
ירדנה מלר-הורוביץ: בסוף סדר היום אני עונה על הצעה לסדר היום, אז אני רוצה באותו זמן לענות על שאילתות.
יולי יואל אדלשטיין: אפשר לעשות את זה ביום רביעי, שזה יום גיוס כללי של חברי הקואליציה בגלל ההצבעות על הצעות חוק של חברי הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש שאילתות בכתב גם ביום שני וביום שלישי.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הטענה שתישמע על-ידי השרים: אתה רוצה שאשיב ב-4:15 על שאילתות וב-9:00 בערב אביא הצעת חוק?
1028: לשר יש לשכה בכנסת, הוא יכול לתכנן את סדר היום לפי זה.
יולי יואל אדלשטיין: אני מנסה לשמור גם על הפן השני.
יולי יואל אדלשטיין: מהשר נדרש להיות במשרדו, לא ייתכן שהשר יהיה מגויס רק לכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: לכן יש סדר יום.
יולי יואל אדלשטיין: בדרך כלל בימי שלישי לא מתבצע גיוס שרים אלא אם למישהו יש חוק להגיש.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ימי שלישי הם ימי סיורים של השרים.
1028: בימי שני הם מגויסים בגלל ההצבעות על הצעות אי-אמון.
עמרי שרון: מתוך שבוע עבודה של 5 ימים השרים צריכים לשבת פה יומיים.
עמרי שרון: לנו אין ברירה, זאת העבודה שלנו, אבל להם יש מטלות נוספות.
עמרי שרון: צריך להתחשב בזה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: קח בחשבון שלא כל השרים צריכים לענות כל הזמן.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לשר יֵצא אחת לשלושה שבועות להקדיש שעה ביום שני או שלישי כדי להשיב על שאילתות.
יולי יואל אדלשטיין: אפשר לעשות סבב הגיוני בין השרים.
יולי יואל אדלשטיין: למשרדים עמוסים בשאילתות, כמו משרד החינוך ומשרד הביטחון, לוקח שעה להשיב על שאילתות.
יולי יואל אדלשטיין: משרדים קטנים יותר – אפשר שישיבו שלושה-ארבעה תוך שעה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם תהיה הקפדה על זמנים.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא מציע שפתאום יהיה שכרון כוח, נשבץ את השאילתות בפתיחת סדר היום ביום שלישי והשרים יתייצבו.
יולי יואל אדלשטיין: המציאות היא שביום שני ממילא כולם באים לאי-אמון, אז אפשר לשבץ את השאילתות מיד אחרי כן.
יולי יואל אדלשטיין: בימי רביעי הם באים לגיוס בגלל ההצבעות על החוקים, אז אפשר לפני כן או אחרי כן לתת זמן סביר לשאילתות.
יולי יואל אדלשטיין: צריך גם לזכור שיש כמה שרים שלא יודעים איך עולים לדוכן כי יש להם סגני שרים פעילים, שהם משיבים על השאילתות.
יולי יואל אדלשטיין: אני מקבל מה שאמר חבר הכנסת בנלולו, אם רוצים שינוי בואו לא נתחיל בלי שנבדוק איך זה פועל.
יולי יואל אדלשטיין: אבל - וכאן אני מעלה משהו קונטרוברסלי – אני חוזר על הביטוי שהשתמשנו בו: תדמית הכנסת, איך הדברים נראים בעיני הציבור.
יולי יואל אדלשטיין: לי יש אולי רגישות יתר בנושא הזה.
יולי יואל אדלשטיין: לפעמים קורה מצב שהגשתי הצעה דחופה לסדר היום עם עוד מציעים והיא אושרה, אבל היא שובצה ב-7:00 בערב ויש לי התחייבות אחרת לאותו ערב.
יולי יואל אדלשטיין: בדרך כלל אני ניגש למזכיר או סגן המזכיר ואומר: אני נאלץ לעזוב, תמחקו אותי כי אני לא רוצה שכשיגיע תורי לדבר יושב-ראש הישיבה יגיד: חבר הכנסת אדלשטיין, איננו.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא רוצה, לא מכיוון שזה כל כך נוראה פוגע בי אלא מבחינת הכנסת זה לא נראה טוב.
יולי יואל אדלשטיין: אני מציע שנשקול את אותו נוהל עם השאילתות.
יולי יואל אדלשטיין: יש נסיבות שחבר הכנסת נעדר, הוא יכול להיות במשלחת הכנסת בחו"ל, לא בגללו יבטלו את המענה לשאילתות.
יולי יואל אדלשטיין: צריכה להיות אפשרות לבקש מראש למחוק אותו מהרשימה והוא יוכל לקרוא את השאילתא בפרוטוקול, או לבקש שהשר לא יענה לו באותו תאריך ויעביר את זה לפעם הבאה, אבל אתה שובר לוח זמנים ויאשימו את השר.
יולי יואל אדלשטיין: אולי עדיף הכיוון הראשון שהצעתי - שחבר הכנסת או עוזריו, שיודעים על העדרו בזמן שהוא צריך לקבל תשובה, יודיעו על כך וזה יימחק מראש; שלא יהיה הטקס של קריאת השמות והעברת התשובות לפרוטוקול, שרשום על שם שרת החינוך.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אז מה יקרה עם השאילתות?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: קח את האירוע של שבוע שעבר, שחברת כנסת שאלה שש שאילתות את שר המדע והיא לא היתה נוכחת.
יולי יואל אדלשטיין: לשיטתי, אם העוזרים שלה היו מיידעים את מזכירות הכנסת, היו מוציאים את התשובות לשאילתות שלה מתוך התשובות שהשר מתכוון להשיב.
יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות שהשר יגיד שהוא טרח לבוא להשיב, ואם יסתבר שבאותו זמן חבר הכנסת ישב בחדרו ולא בא למליאה, אפשר להגיש תלונה לוועדת האתיקה ולדון בכך.
יולי יואל אדלשטיין: אבל אני לא מאמין שנגיע לקיצוניות כזאת.
1028: כמו שאנחנו רוצים לבקש מהשרים שישתדלו לענות בזמן ולעמוד במסגרת של שתי דקות, אם אני שומע שמישהו הגיש שש שאילתות ולא היה כדי לשמוע את התשובות - צריך להוריד את הביזיון הזה, אבל זה תפקיד של אלה שנמצאים סמוך ליושב ראש.
1028: הם צריכים להגיד ליושב-ראש: חבר הכנסת הזה לא נמצא, אל תקרא את שמו.
1028: אפשר לראות אם הוא לא נוכח בכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: מבחינה תקנונית, יושב-ראש הישיבה מוכרח לומר: שאילתות אלה ואלה, חבר הכנסת לא נמצא, התשובה תימסר לפרוטוקול.
ארבל אסטרחן: אתה רוצה שהתשובה תלך לפרוטוקול בלי להגיד את זה בישיבה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הקראת השמות נתפסה על ידי יושבי-ראש כנסת בעבר כחלק מהעונש שנותנים לחבר הכנסת שמזלזל בנושא.
יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות טיפול משולב – אם יש הצטברות של חמישה או עשרה מקרים שחבר הכנסת שאל ולא התייצב, הרישום קיים.
יולי יואל אדלשטיין: אתה יכול לחשוב בכיוון הזה.
יולי יואל אדלשטיין: בינתיים הרושם שלי, במאזניים של מה שזה עושה לחבר הכנסת שאני קורא בשמו והוא לא נמצא לבין מה זה עושה לכנסת שאני קורא עשרים שמות ואף אחד לא נמצא - -
עמרי שרון: הנזק לכנסת כמוסד ולחברי הכנסת כקבוצה הוא גדול יותר מאשר הנזק לפרטים.
עמרי שרון: ההתבזות היא של הכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: הצופה לא זוכר איזה שמות קראתי, אבל הוא זוכר שהשר עלה והוא גיחך והיושב-ראש התנצל.
יולי יואל אדלשטיין: השר אומר: להתרעם עליי שאני לא עונה כולם יודעים, אבל לא באים לשמוע את התשובות.
1028: אם שרת החינוך באה לענות, ואף אחד לא היה - וכאן אני מאשים גם את עצמי – זה לא בסדר.
עמרי שרון: איך צריך להעניש את חבר הכנסת?
1028: לקרוא את השם שלו.
עמרי שרון: אבל הנזק לך הוא זעיר.
1028: לצערי ברגע שאנחנו נאמר שגם השם לא יוקרא, לחבר הכנסת לא תהיה שום אחריות להגיע למליאה.
1028: הוא יגיד: אני אקבל את הפרוטוקול אחר כך, ואעביר את התשובה למי שמייצג את השאילתא.
יולי יואל אדלשטיין: כך אתה עושה down-grading לשאילתא, והופך אותה לשאילתא ישירה.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא רואה בזה אסון.
יולי יואל אדלשטיין: אפשר לקבוע שעד שעה מסוימת, מי שלא מעוניין בתשובה במליאה, צריך להודיע למזכירות.
אריה האן: הבעיה היא שסדר היום נקבע על-ידי היושב-ראש והנשיאות, אי אפשר לעשות סדר יום כבקשתך.
אריה האן: אם חבר הכנסת לא מופיע, הוא הפסיד את השאילתא.
עמרי שרון: חבר הכנסת אדלשטיין מדבר על נימוס בסיסי והגינות אלמנטרית - שאם חבר הכנסת לא יכול להגיע, הוא מחויב למערכת להגיד: אני לא אהיה.
עמרי שרון: אפשר להגיד לשר שימחק אותי מהרשימה שלו, או שלא יקריאו את השם שלי.
עמרי שרון: החיוב הזה הוא נכון.
אריה האן: אז אולי אפשר להכניס את התשובה לפרוטוקול בלי להקריא את השם של חברי הכנסת, אבל אז נגמרה השאילתא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: במקרה כזה, אני מציע להפוך את השאילתא לשאילתא ישירה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: נקבע ש-X שעות לפני הישיבה חבר הכנסת יודיע אם הוא לא יהיה במליאה, ואז השאילתא תהפוך לשאילתא ישירה, התשובה תישלח לחברי הכנסת ולא יהיה בפרוטוקול שום דבר.
ארבל אסטרחן: השאלה אם לא רוצים שהתשובה תהיה בפרוטוקול.
יולי יואל אדלשטיין: פה אני מעניש את חבר הכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: השאילתא כן יהיה במכסה שלו, אבל היא תהפוך לשאילתא ישירה.
ירדנה מלר-הורוביץ: חבר הכנסת הפסיד מהמכסה שלו, השאילתא הופכת לישירה והתשובה לא תהיה בפרוטוקול.
ירדנה מלר-הורוביץ: ואז, על מי החובה לשלוח את התשובה לחבר הכנסת?
ירדנה מלר-הורוביץ: על המזכירות או לשכת השר?
אריה האן: השר ישלח את התשובה לחבר הכנסת במעטפה, והיא לא תוכנס לפרוטוקול.
יולי יואל אדלשטיין: זה מה שחיפשנו – אלמנט של ענישת חבר הכנסת שלא נוכח, בלי לבזות את מליאת הכנסת.
ארבל אסטרחן: ולא משנה אם חבר הכנסת הודיע או לא הודיע מראש על היעדרו.
ארבל אסטרחן: כל חבר כנסת שלא נוכח בישיבה, השאילתא שלו תהפוך לישירה.
אריה האן: לפעמים קורה שחבר כנסת בא לשר ואומר: אני לא יכול להיות היום, תסכים לענות לי במועד אחר.
אריה האן: זה כבר בינו לבין השר.
ארבל אסטרחן: אבל כל חבר כנסת שלא נוכח באולם, התשובה תישלח אליו ישירות.
יולי יואל אדלשטיין: בלי הטקס של קריאת השמות.
יולי יואל אדלשטיין: אמירות כמו "העוזרים שלי לא ידעו שהיום השר משיב" לא יכולות לשמש לנו כבסיס.
יולי יואל אדלשטיין: חובה על כולנו להיות פה בימי עבודת המליאה, להתייצב במליאה.
יולי יואל אדלשטיין: אבל כולנו בני אדם, יש נסיבות שאנחנו לא יכולים להיות בישיבה, ואנחנו מחפשים פתרון לנסיבות.
1028: מרימים טלפון למזכיר הכנסת, אומרים לו: השאילתא שלי צריכה לעלות, אני לא יכול להיות נוכח, אל תעלה אותה.
אריה האן: אבל לשר נקבע תור להשיב על השאילתות.
1028: אז השאילתא של אותו חבר הכנסת שלא נוכח הופכת להיות שאילתא ישירה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא יכולים להסתתר מאחורי התירוצים: סדר היום התארך, לא ידעתי שהיום משיבים על שאילתות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בג"ץ רונן קובע שחזקה על חבר הכנסת שהוא נמצא כל הזמן פה.
יולי יואל אדלשטיין: פורמלית זה נכון - תפקיד חבר הכנסת להיות בכנסת ולהיות מוכן לכל דיון עד תום הישיבה.
ירדנה מלר-הורוביץ: אם הופכים את השאילתא לישירה, השר אמור להעביר את התשובה לחבר הכנסת.
ירדנה מלר-הורוביץ: צריך לבוא בדברים עם מזכירות הממשלה, עם השרים, מטילים עליהם תפקיד שלא היה להם קודם.
ירדנה מלר-הורוביץ: היום השר מעביר את התשובה לפרוטוקול, מחר הוא יצטרך לשלוח אותה ישירות לחבר הכנסת.
ירדנה מלר-הורוביץ: הוא יצטרך לחזור ללשכה ולהגיד: חברי הכנסת האלה לא היו, צריך לשלוח להם את התשובות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: השר יכול להשאיר את התשובות כאן, והן יופצו לחברי הכנסת בדואר הפנימי.
יולי יואל אדלשטיין: צריך לא להזניח את זה, כי אחר כך נקבל ריקושטים מחברי הכנסת שלא קיבלו את התשובות.
יולי יואל אדלשטיין: ובכן, תוך כדי דיון עלינו על כמה פתרונות.
יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לחברי הכנסת ועובדי הכנסת שהשתתפו בדיון.
יולי יואל אדלשטיין: השאלה שלי לכולכם – האם יש צורך בהתכנסות נוספת של ועדת המשנה.
ארבל אסטרחן: השאלה אם רוצים לעבור על כל הנוסח של ההצעה לתיקון פרק השאילתות בתקנון.
יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש ממנהלת הוועדה לקבוע לנו ישיבה כשנקבל את הנוסח המלא מהיועצת המשפטית, כולל ההצעות שהצענו.
יולי יואל אדלשטיין: נעבור על זה, נעיר הערות במידה שיש, ונאשר את הנוסח.
אריה האן: יש נושא שנמצא על סדר היום הרבה זמן - שאילתות מהירות לכל הממשלה.
אריה האן: ניסינו בקדנציה הקודמת לאמץ את השיטה שקיימת בקנדה, ניו זילנד ואוסטרליה, ששואלים שאילתות את כל הממשלה.
אריה האן: חשבנו לעשות את זה פעם בחודש, שכל הממשלה מגיעה לכנסת עם ראש הממשלה, ואין שאלות מראש אלא במשך 45 דקות חברי הכנסת שואלים במליאה ומקבלים תשובות וראש הממשלה כמו מנצח, מחליט מי עונה על כל שאלה.
אריה האן: ניסינו לעשות את זה בזמנו של היושב-ראש בורג, ואז ראש הממשלה אהוד ברק לא הסכים.
עמרי שרון: אתה רוצה להביא לכאן את כל הממשלה, לטרטר אותם.
עמרי שרון: אני לא נגד שחבר הכנסת יציק לחברי הממשלה, אבל צריך לתת להם גם לעבוד.
עמרי שרון: אם הם צריכים לבוא הנה ל-45 דקות, זה אומר לבוא הנה, להיכנס, לצאת.
עמרי שרון: זה מזיז חלק מהלו"ז שלהם.
אריה האן: פעם בחודש זה בסדר.
1028: פעמיים במושב.
עמרי שרון: אני נגד.
אריה האן: אם היית רואה פעם איך זה עובד, אולי הייתי משנה את דעתך.
אריה האן: זה נמצא בנוסח התיקון לתקנון שלפניכם.
אריה האן: היה ניסיון אחד להפעיל את זה, וראש הממשלה אהוד ברק לא רצה.
אריה האן: בסוף חיים רמון, שהיה אז השר המקשר, אמר: נלך על שבעה שרים.
אריה האן: באו שבעה שרים, וזה לא עבד.
יולי יואל אדלשטיין: זה נראה לי, מכל מיני סיבות, פחות בוער ואפקטיבי.
יולי יואל אדלשטיין: כרגע לא הייתי ממליץ על זה.
יולי יואל אדלשטיין: יש כלי יותר אפקטיבי - שעת שאלות לשר.
יולי יואל אדלשטיין: חברי כנסת שמתעניינים בתחום של אותו שר מתייצבים במשך שעה שואלים שאלות.
יולי יואל אדלשטיין: כך אפשר לראות אם השר שולט בחומר, אם הוא בא עם הצוות המקצועי, נותן כבוד לכנסת.
1028: אני חושב שכדאי להעלות את הסעיף הספציפי של שאילתות מהירות לממשלה לשולחן הממשלה, ונשמע את דעתם בנושא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני מניח שהשר המקשר מאיר שטרית יגיד בדיוק מה שאמר בזמנו השר המקשר חיים רמון, שיבואו שבעה שרים.
יולי יואל אדלשטיין: בואו נעשה קודם שעת שאלות לשר אחד ונראה שהשר מתייצב.
יולי יואל אדלשטיין: ארבל אסטרחן תכין לנו טיוטת נוסח.
יולי יואל אדלשטיין: נשלח את הטיוטה יחד עם ההזמנה לישיבה המסכמת, שגם גם נאשר את הנוסח.
מאיר פרוש: בטרמינל הנוכחי יש מספר רב של חנויות לקקהל הרחב.
מאיר פרוש: העובדה היא שהוא בנוי בטוב טעם בדרך שמושכת את הציבור להגיע לשם.
מאיר פרוש: ביום ראשון התבשרנו שהמונים באו לבלות בקניות הזה ולצפות במה שקוןרה בשדה התעופה.
מאיר פרוש: אני חושב שרשות שדות התעופה כתאגיד ממשלתי פועלת בניגוד למה שאנחנו יודעים על קניונים ברחבי הארץ.
מאיר פרוש: מבחינתנו, זה דבר חמור מאוד.
מאיר פרוש: אם זה יתפתח, זה יפגע גם בחנויות של לוד רמלה.
מאיר פרוש: אני מבקש שוועדת הכנסת תכיר בדחיפות.
מאיר פרוש: אני חושב שצריך להתייחס לקניון הזה אחרת מאשר לקניונים האחרים הנמצאים על אדמות קיבוצים, כיוון שהוא שייך לתאגיד ממשלתי.
מאיר פרוש: יש את השפיטה, שאני כן או לא מסכים איתה, אבל בוודאי שאנחנו לא צריכים להסכים לחילול שבת בהיקף כזה גדול, כפי שקורה בטרמינל 3.
מאיר פרוש: לכן, אני מבקש לאפשר לחברי לסיעה, הרב אייכלר, שיעלה את הנושא כהצעה דחופה לסדר היום.
נסים דהן: עם כל החומרה של העניין ועם כל החשיבות שהנושא הזה יידון בפרלמנט הישראלי, הנשיאות לא ראתה בזה דחיפות מיוחדת, והיא חושבת שהנושא הזה הוא חשוב וראוי שיעלה במסגרת הצעה רגילה לסדר ולא כהצעה דחופה.
נסים דהן: אין פה משהו מיוחד שהוא דחוף.
נסים דהן: שאר הדברים שאושרו בנשיאות, היתה להם דחיפות ממשית שהצדיקה את העלתם.
נסים דהן: העאלנו השבוע 6 נושאים במקום 5 נושאים, כך שאנחנו לא יכולים להוסיף עוד נושא.
נסים דהן: אני מציע למציע שיעלה את זה כהצעה רגילה לסדר, והנשיאות בוודאי תאשר את זה.
אחמד טיבי: חבר הכנסת פרוש, האם אתה חושב שזהו נושא חשוב שלא יכול להיות מועלה בצורה של הצעה רגילה לסדר?
מאיר פרוש: אם היתה לנו סיעה של 40 חברים והמכסה השבועית שלנו היתה מאפשרת את זה, היינו משתמשים ב-10 דקות ולא רק ב-3 דקות.
מאיר פרוש: כדי לנושא כזה, אתה צריך להודיע על כך לנשיאות 10 ימים קודם לפחות.
מאיר פרוש: הנימוק הנוסף הוא, שאם זה יתווסף לסדר היום, יהיו רק שני חברים שיציעו את זה, הרב אייכלר והרב יאיר פרץ, כך שלא יהיה עומס גדול על סדר יומה של הכנסת.
מאיר פרוש: לכן, אני מבקש לאשר את זה.
מאיר פרוש: צריך לזכור, שמדובר בסמל שמקשר בין העם היהודי לקדוש ברוך הוא.
אחמד טיבי: האם יש מישהו אחר שרוצה להעיר?
אחמד טיבי: אם אין, אנחנו נצביע על כך.
אחמד טיבי: ה צ ב ע ה בעד- 4 נגד-אין נמנעים-אין ההצעה התקבלה.
אחמד טיבי: הכנת הצעות החוק הבאות לקריאה שנייה ושלישית: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 38) (זימון לוועדה של נושא משרה או ממלא תפקיד)-(כ/54) הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 20) (זימון לוועדה של נושא משרה או ממלא תפקיד), התשס"ה-2004 (כ/54).
רוני בר-און: הנושא הבא הוא הכנת הצעת חוק יסוד הכנסת (תיקון מס' 38) (זימון לוועדה של נושא משרה וממלא תפקיד), והצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 20) (זימון לוועדה של נושא משרה וממלא תפקיד) לקריאה שנייה ושלישית.
רוני בר-און: התקבלו 2 הסתייגויות.
רוני בר-און: ההסתייגות האחת היא של חברי הכנסת ברכה, מח'ול וטיבי, להצעת חוק הכנסת, תיקון מס' 20.
רוני בר-און: בסעיף 3א(ד), הם מתבקשים לקבוע כי המילה, "הקבועים", תימחק.
רוני בר-און: הם מבקשים שיאמר, "רוב חבריה".
רוני בר-און: חבר הכנסת טיבי, מדוע אתם רוצים שיאמר, "ברוב חבריה".
רוני בר-און: אבל אז יכול להיות רוב של 2 מול 1.
ארבל אסטרחן: אם אומרים ברוב של חבריה, הכוונה היא ל-51%.
רוני בר-און: זאת אומרת ש-11 חברים צריכים להצביע בעד הדבר הזה.
ארבל אסטרחן: דרישת הרוב הזו, היא כאשר זומן נושא משרה ולא הגיע לוועדה והוועדה יושבת ומחליטה להוציא דרישה שהוא יתייצב.
ארבל אסטרחן: השאלה היא איזה רוב נדרש לשם כך.
רוני בר-און: הכוונה היא לסנקציה על השר.
רוני בר-און: נאמר והזמנת את הפקיד והשר אמר לך שהפקיד לא בא אלא הוא בא במקומו.
רוני בר-און: הוועדה אומרת לשר שהוא יבוא ואתה תוכל לבוא יחד איתו.
רוני בר-און: אנחנו רצינו לתת לזה נופך של אחריות, כדי שאנחנו לא נעשה את זה ברוב מזדמן שמחליט להתעלל באיזה שר, לאחר שהשר הפעיל שיקול דעת ואמר שהוא בא במקום הפקיד.
אחמד טיבי: היא אומרת שצריך 11 חברים נוכחים.
ארבל אסטרחן: הסעיף משתמש פעמיים במונח, "רוב של חבריה הקבועים".
רוני בר-און: ומה קורה אם נוותר על המילה, "הקבועים"?
רוני בר-און: איזו דרמה תהיה?
אחמד טיבי: אין דרמה.
ארבל אסטרחן: אין דרמה.
רוני בר-און: אם כך אפשר לוותר על זה.
רוני בר-און: דלית, מה את אומרת?
דלית דרור: זה נעשה במתכונת חוק מבקר המדינה, סעיף 18 א'.
דלית דרור: גם שם נדרש רוב של חבריה ולא רוב מקרי של 2 מול 1.
רוני בר-און: אנחנו נצביע על כך.
רוני בר-און: ה צ ב ע ה בעד- 4 נגד- אין נמנעים- אין אנחנו עוברים עכשיו להסתייגות אחרת של חברי הכנסת בשארה, זחאלקה וטאהא, שמבקשים שבתיקון מס' 20 בסעיף 3א(ב), יהיה כתוב, "זימון לוועדה מוועדות הכנסת יעשה באמצעות או בידיעת השר".
רוני בר-און: הוא רוצה שהמילה, "באמצעות", תימחק.
ארבל אסטרחן: העוזר שלו אמר לי שהוא מבקש 3 הסתייגויות דיבור.
רוני בר-און: אני מבקש לקרוא את ההצעות ואחר כך נצביע על כך.
ארבל אסטרחן: התיקון הראשון הוא לחוק יסוד הכנסת שהנוסח המקורי שלו מופיע לפניכם ומצוטט במלואו, סעיף 21 (ב).
ארבל אסטרחן: הנוסח הקיים הוא, "בתקנון ניתן לקבוע הוראות בדבר סמכותן של הוועדות לזמן נושא משרה וממלא תפקיד בשירות המדינה, ברשות מקומית, במועצה דתית, בתאגיד שהוקם בחוק ובחברה ממשלתית.
ארבל אסטרחן: .." ההצעה היא שיאמר, "ועדה מוועדות הכנסת רשאית, במסגרת מילוי תפקידיה, לזמן נושא משרה וממלא תפקיד בשירות המדינה, ברשות מקומית, במועצה דתית, בתאגיד שהוקם בחוק ובחברה ממשלתית.
ארבל אסטרחן: .." בנוסף מוצע, שבמקום הסיפא של הסעיף שאומרת שהזימון ייעשה באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו ושהשר רשאי להודיע לוועדה שהוא יופיע, יאמר, "הוראות בדבר זימון והתייצבות ייקבעו בחוק".
ארבל אסטרחן: סעיף מס' 2 מציע לתקן את חוק יסוד הממשלה, כי יש בו כפל.
ארבל אסטרחן: בחוק יסוד הממשלה יש הוראה שאומרת שוועדה רשאית להזמין, במסגרת מילוי תפקידיה, עובד מדינה או מי שייקבע בחוק להתייצב בפניה.
ארבל אסטרחן: אם אנחנו עכשיו מסדירים את הנושא בחוק יסוד הכנסת ובחוק הכנסת, מוצע למחוק את ההוראה בחוק יסוד הממשלה.
ארבל אסטרחן: זה הסעיף המסמיך.
ארבל אסטרחן: ההוראות המהותיות נמצאות מעבר לדך, בסעיף שמוצע להוסיף לחוק הכנסת, בסעיף חדש לגמרי, כי היום הנושא לא מוסדר בחוק הכנסת.
ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף סעיף שהכותרת שלו תהיה, זימון לוועדה של נושא משרה או ממלא תפקיד.
ארבל אסטרחן: כפי שאמרתי, בחוק היסוד מוזכרים מספר גופים שמהם אפשר להזמין נושא משרה, או כל גוף אחר שייקבע בחוק.
ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע, שאותן סמכויות זימון תהיינה מוקנות לגופים האלה בנוסף לגופים שנקבעו בחוק היסוד, מועצה דתית, חברה ממשלתית, תאגיד ערוני וגוף שהועמד על פי חוק לביקורתו של מבקר המדינה.
ארבל אסטרחן: יאמר, כי זימון לוועדה ייעשה באמצעות או בידיעת השר הנוגע בדבר, ולגבי מי שאינו נמצא בשירות המדינה, באמצעות ובידיעת ראש הגוף שהמוזמן פועל בשירותו, ויצויין בו הנושא שיידון בוועדה.
ארבל אסטרחן: השר הממונה או ראש הגוף רשאי להודיע לוועדה לפחות 4 ימים לפני המועד שנקבע להתייצבות, והוא עצמו יופיע במקום מי שזומן, ויראו בהודעתו כאילו הוא שזומן.
ארבל אסטרחן: הוצע כי ייאמר, לפחות 4 ימים לפני המועד, ובמקרה ונמסר הזימון תקופה קצרה, אז מייד לאחר הקבלה.
אנה שניידר: זה הגיוני.
אנה שניידר: אנחנו ננסח את זה.
ארבל אסטרחן: על אף האמור בסעיף קטן (ג), שאומר שהשר רשאי להודיע, רשאית הוועדה ברוב של חבריה.
רוני בר-און: לא צריך את המילה, "של".
ארבל אסטרחן: רשאית הוועדה ברוב חבריה להחליט כי בנוסף לשר או לראש הגוף, יתייצב בפניה גם מי שזומן כאמור בסעיף קטן (ב).
ארבל אסטרחן: הוועדה תודיע על החלטתה למי שזומן אמור, וכן לשר או לראש הגוף, לפחות יומיים לפני המועד שנקבע לדיון בוועדה.
ארבל אסטרחן: מי שזומן לפי סעיף זה ולא הופיע בפני הוועדה, רשאית הוועדה ברוב חבריה לדרוש ממנו להתייצב במועד שתקבע, בזימון שייעשה לפי סעיף קטן (ב), לפחות 3 ימים לפני המועד שנקבע לדיון.
ארבל אסטרחן: זימון מהסוג הזה נקרא, דרישה להתייצב, והיא תהיה בכתב וחתומה בידי יו"ר הוועדה.
ארבל אסטרחן: מי שזומן לפי דרישה להתייצב ולא עשה כן ולא הראה טעם ראוי לכך, דינו קנס.
רוני בר-און: כמה מוגדר הקנס בחוק העונשין במצב בו לא הוגדר הסכום?
רוני בר-און: 61,500 שקלים.
רוני בר-און: יש כסף בשביל התקציב.
רוני בר-און: סידרנו עוד מקור הכנסה.
ארבל אסטרחן: בנוסף נאמר, ולא יזומן להתייצב בפני ועדה מוועדות הכנסת כל אחד מאלה, נשיא המדינה, יו"ר הכנסת, ובעניין של שפיטה, נושא משרה שיפוטית.
רוני בר-און: אולי נוסיף גם את מבקר המדינה.
דלית דרור: למה שהוא לא ייתן דין וחשבון?
דלית דרור: הרי הכנסת היא זו שממנה אותו.
דלית דרור: הוא זרוע של הכנסת.
דלית דרור: למה שהוא לא ייתן דין וחשבון בכנסת?
רוני בר-און: תרדו מהרעיון הזה.
רוני בר-און: אנחנו נצביע על התיקון.
רוני בר-און: ה צ ב ע ה בעד- 5 נגד- אין נמנעים- אין אני קובע שאנחנו מאשרים את הצעת חוק יסוד הכנסת (תיקון מס' 38-זימון לוועדה של נושא משרה וממלא תפקיד), וכן את תיקון מס' 20- זימון לוועדה של נושא משרה וממלא תפקיד.
אנה שניידר: אנחנו צריכים להתאים את התקנון.
אנה שניידר: ברגע שהחוק יעבור, אנחנו נגיש הצעה לוועדה להתאמת התקנות.
דלית דרור: מאחר ויש הסדר מקביל בחוק בחוק מבקר המדינה, צריך להתייחס ליחס ביניהם.
דלית דרור: לדעתי, הדרך לעשות זאת, היא לומר בסעיף 18א, על אף האמור בחוק מבקר המדינה.
רוני בר-און: הדברים נרשמו ויטופלו.
רוני בר-און: אני מתכבד לפתוח את ישיבה מס' 175 של ועדת הכנסת.
רוני בר-און: על סדר היום בקשות למתן פטור מחובת הנחה של שני מגישים.
רוני בר-און: גם חבר הכנסת שטרן וגם חבר הכנסת אלדד משכו את בקשתם, וטוב שכך - האחד מהבחינה העניינית והשני בכורח הנסיבות - אני מברך על כך, והנושאים האלה יורדים.
רוני בר-און: הנושא הבא על סדר היום הוא מועדי הכנסים במושב השלישי של הכנסת השש-עשרה.
רוני בר-און: אדוני המזכיר, בבקשה להציג את המלצת יושב-ראש הכנסת.
רוני בר-און: אריה האן: יושב-ראש הכנסת והסגנים דנו בהצעה.
רוני בר-און: השנה זו שנה מעוברת.
רוני בר-און: בדרך כלל, כנס החורף נמשך כחמישה חודשים, וכנס הקיץ כשלושה חודשים.
רוני בר-און: השנה כנס החורף יימשך קרוב לשישה חודשים כי התחלנו ב-11 באוקטובר ואנחנו מציעים לסיים ב-3 באפריל.
רוני בר-און: זה אומר שחופשת הפסח תהיה בין שבוע לעשרה ימים יותר מאשר בפעם הקודמת.
רוני בר-און: היו"ר רוני בר-און: זאת אומרת, חופשת הפסח תהיה חודש וחצי.
רוני בר-און: למעשה, אנחנו עובדים מה-11 באוקטובר, ומציעים לנו לפתוח את הפגרה ב-3 באפריל, בעצם אנחנו עובדים מה-11
רוני בר-און: באוקטובר עד ה- 30 במרס.
רוני בר-און: דני יתום: ומתי הפגרה?
רוני בר-און: הפגרה מה- 31 במרס עד ה- 16 במאי.
רוני בר-און: אריה האן: זה לא בדיוק.
רוני בר-און: בגלל שהם סופרים במושב ולא סופרים בפגרה גם את חמישי-שישי-שבת-ראשון.
רוני בר-און: אריה האן: אדוני היושב-ראש, קודם כל זה תמיד היה כך.
רוני בר-און: שנית, באותו שבוע ישיבות הוועדות מתקיימות באופן רגיל, ולא צריכות אישור מיוחד.
רוני בר-און: אנחנו מדברים כעת רק על המליאה.
רוני בר-און: מכל מקום, את מועד פתיחת המושב אנחנו כבר פטורים מלקבוע כי הוא נקבע מניה וביה בהחלטתנו הקודמת, ונתכנסנו פה ב- 11 באוקטובר.
רוני בר-און: אומרים לנו שמ- 31 במרס ועד 16 במאי - שזה היום שבו נשוב ונתכנס - לא תהיה מליאה.
רוני בר-און: ואז אנחנו נשוב ונתפזר ב-27 ביולי, ונשוב ונתכנס ב-30 באוקטובר.
רשף חן: תדגיש את העניין הזה של נשוב ונתכנס, כי יש חשש - - -
רוני בר-און: אנחנו מקווים לשוב ולהתכנס, זאת אומרת אלה שמקווים לשוב ולהתכנס פה - אנחנו מברכים אותם על התקווה הזאת.
זהבה גלאון: זה נראה בסדר, לא?
רוני בר-און: כל אחד מהכיוון שבו הוא מסתכל.
דני יתום: האם יש הצעות אחרות?
רוני בר-און: נשמע אתכם.
אריה האן: הוועדה מאשרת או דוחה.
רשף חן: זאת המלצת הנשיאות, אני מבין.
רוני בר-און: זאת המלצת יושב-ראש הכנסת.
אריה האן: והסגנים.
רוני בר-און: אתה אומר שהוועדה לא מציעה הצעות אחרות.
רוני בר-און: היא רק יכולה לאשר או לדחות.
רוני בר-און: פעם אחרונה שמישהו השתמש במינוח הזה, הוא אמר לי שהתפקיד שלי לאשר או לדחות את תקציב הכנסת, אז אני באמת לא אציע הצעות.
אריה האן: אני לא מדבר על תקציב הכנסת.
רוני בר-און: ואני כן.
רוני בר-און: נגד - 1 (חבר הכנסת ר' בר-און)
רוני בר-און: ההצעה בדבר מועדי כנס החורף וכנס הקיץ נתקבלה.
רוני בר-און: ההצעה אושרה.
רוני בר-און: ביום רביעי, שהוא נר שני של חנוכה, 8 בדצמבר 2004, יום רביעי בשבוע, מציעים לנו לפתוח כרגיל את הישיבה ב- 11:00 ולסיים אותה בשעה 16:00; ביום שני, שזה יום עבודת המליאה הבא לאחריו, א' בטבת, 13 בדצמבר, נר שביעי של חנוכה - מציעים לנו לפתוח את הישיבה ב- 13:00 ולסיים ב- 16:00; ביום שלמחרת, 14 בדצמבר, ב' טבת, נר שמיני של חנוכה, שוב מציעים לנו לפתוח ב- 13:00, ולמה הפעם מציעים לנו לסיים ב- 17:00?
רוני בר-און: איזו דרמה, מה קרה?
אריה האן: כי בשעה 17:00 יש את הדלקת הנרות המסורתית בכנסת.
רוני בר-און: אז מה פסול שנסיים בשעה 16:00, ומי שרוצה - שיישאר?
אריה האן: הדלקת הנרות היא בשעה 17:00, לכן חשבנו שהישיבה תימשך עד השעה 17:00.
רוני בר-און: מי בעד הצעת הנשיאות בעניין שבוע חנוכה?
רוני בר-און: ההצעה בדבר מועדי כינוס הכנסת בשבוע חנוכה נתקבלה.
רוני בר-און: פה אחד, מועדי שבוע חנוכה אושרו.
רוני בר-און: פה אחד, גם עניין חג השבועות הוסדר.
קריאות: נגמר.
רוני בר-און: יש בעיה עם העניין הזה אצלם.
רוני בר-און: החג הזה - אי אפשר לקבוע אותו מראש.
רוני בר-און: פעם גם אצלנו נהגו בשיטה הנכונה הזאת והיו קובעים את המולד מעת לעת על-פי מופע הירח.
רוני בר-און: רק אנחנו נהיינו עם מתוחכם, החלטנו שהלוח יקבע ולא הירח.