GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן: אז זה נשאר בעצם כמו היום.
ארבל אסטרחן: עכשיו יש לנו פרק חדש, סימן ד', שעוסק בנושא של נציגי הכנסת בוועדות לבחירת שופטים, דיינים, קאדים וכו'.
ארבל אסטרחן: הסעיפים האלה הם יחסית חדשים, ולכן אין בהם הרבה הערות.
ארבל אסטרחן: גם הסעיפים האלה נקבעו מכוח חוק.
ארבל אסטרחן: בחוק הכנסת יש פרק שעוסק בבחירת נציגים והוא אומר ש"הכנסת רשאית, בתקנונה, לקבוע סייגים לבחירת חבר מטעמה בוועדה, דרכי השעיה של חבר בוועדה" - לפני כן יש הגדרה של ועדה - "שמתנהלים נגדו הליכים פליליים, עד לסיומם, וכן דרכי העברה של חבר בוועדה מכהונתו בה, אם הורשע בדין, בעקבות הליכים פליליים.
ארבל אסטרחן: העבירה הכנסת מכהונתו חבר בוועדה, תבחר חבר אחר במקומו למשך תקופת ההשעיה ".
ארבל אסטרחן: הסעיפים כאן באים להשלים את זה.
ארבל אסטרחן: פה, בסעיף 111, קבוע כך: "בתוך שישה חודשים מתחילת כהונתה, תבחר הכנסת את נציגיה לוועדות אלה".
ארבל אסטרחן: קודם כל נשאלת השאלה האם זאת לא תקופה ארוכה מדי.
רשף חן: למה שישה חודשים?
רשף חן: זה הרבה מדי.
ארבל אסטרחן: אם הנציגים הקודמים נבחרו לכנסת, הם ממשיכים לכהן בוועדות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זאת אומרת, צריך למלא רק את מקומם של חברי הכנסת שלא נבחרו לכנסת החדשה.
רשף חן: הסעיף של ההמשכיות, שממשיכים לכהן אלה שנבחרו גם לכנסת החדשה, זה רק כדי להשלים את החלל עד לבחירה.
רשף חן: אבל הבחירה היא על כל הרכב הנציגים.
רשף חן: בשלב הבחירה אתה לא רק משלים, בוחרים את כל הוועדה מחדש.
ארבל אסטרחן: אתה בוחר מחדש, בוודאי.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת שנבחר שוב ממשיך רק עד לבחירה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אלה שלא נבחרו שוב לכנסת, מיד הם כבר לא חברים בוועדה.
ארבל אסטרחן: נניח שהיו שני חברי כנסת בוועדה, התכנסה כנסת חדשה, אחד מהם נבחר שוב ואחד לא, אז הוועדה חסרה עד שיבחרו שוב נציגים מטעם הכנסת.
ארבל אסטרחן: צריך לבחור מחדש שני נציגים.
ארבל אסטרחן: סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בוחרים את שני הנציגים, אבל בינתיים יש רק אחד.
ארבל אסטרחן: היות שאלה לא ועדות שמתכנסות באופן קבוע אלא רק כשמת
ארבל אסטרחן: עורר הצורך, הבחירה לא צריכה להיות ממש מיידית.
רשף חן: תשימי בסגול את המילים "בתוך שישה חודשים", כולל ההערה שלך האם זאת לא תקופה ארוכה מדי.
רשף חן: תכתבי תוך שישה חודשים/שלושה חודשים, ונחשוב מה לאשר.
רשף חן: אני הייתי אומר ששלושה חודשים זה פרק זמן יותר סביר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני חושב שהזמן ניתן בעיקר כדי לראות איך מתקדמים הכוחות בכנסת, זה חלק מחלוקת כל הכיבודים בכנסת - ראשות ועדות, סגני היושב-ראש וכו'.
רשף חן: האמת היא שזה לא חשוב.
רשף חן: אם היה שינוי בקואליציה, הקואליציה תדאג להביא להצבעה תוך יומיים אם צריך.
רשף חן: אם עדיין אי אפשר, לא יביאו את זה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם מתעורר צורך בתוך ששת החודשים, ממילא יביאו את זה.
ארבל אסטרחן: אני חושבת שבכנסת הזאת, זמן קצר אחרי שהיא התכנסה, שמו על סדר היום את בחירת כל הנציגים לוועדות.
ארבל אסטרחן: הכנסת הזאת התכנסה באמצע פברואר 2003, וב-26 במרץ היא בחרה את נציגיה לכל הוועדות לבחירת נושאי משרה.
ארבל אסטרחן: נשאיר את זה כך.
ארבל אסטרחן: מדובר על כל הוועדות - הוועדה לבחירת שופטים, ועדת המינויים לדיינים, ועדת המינויים לקאדים, ועדת המינויים לקאדים מד'הב.
ארבל אסטרחן: סעיף 112: "(א) מזכיר הכנסת יודיע לכל חברי הכנסת על מועד הבחירה לכל אחת מוועדות המינוי.
ארבל אסטרחן: (ב) כל אחד מחברי הכנסת רשאי להציע את מועמדותו לאחת הוועדות המנויות בפסקאות (1), (2) ו-3)".
ארבל אסטרחן: כאן יש הערה חשובה - האם לסייג לגבי שר וסגן שר?
ארבל אסטרחן: בעניין הזה יש לנו פסק אחד - באותו מקרה דב שילנסקי היה נציג הכנסת בוועדה למינוי שופטים, וכשהתחלפה כנסת הוא התמנה לסגן שר.
ארבל אסטרחן: הכנסת לא בחרה עדיין את נציגיה, והוא המשיך להיות נציג הכנסת כסגן שר.
ארבל אסטרחן: ואז וירשובסקי עתר לבג"ץ ואמר שיש פה בעיה, שיש לממשלה יותר נציגים.
ארבל אסטרחן: בית המשפט לא פסל את כהונתו של שילנסקי כנציג הכנסת, למרות שהיה סגן שר, כי אמרו שכל אחד חושב בשם עצמו, הוא לא באמת מייצג, במיוחד לאור החוק החדש.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: סגן שר הוא גם לא בגדר רשות מבצעת.
רשף חן: השאלה אם בכלל מותר למנות סגן שר על המכסה של חבר הכנסת.
ארבל אסטרחן: כל פעם שמתעורר הדבר הזה שואלים אותנו, ואנחנו אומרים בדרך של פרשנות "לא", אבל בעצם אין לזה אסמכתא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כלומר, שר לא יכול להיות נציג בוועדות מטעם הכנסת.
ארבל אסטרחן: זה הרבה יותר קל לי להגיד - ששר לא יכול להיות נציג בוועדות - אבל זה גם לא כתוב.
ארבל אסטרחן: סגן שר, לכאורה בית המשפט הכשיר את זה.
רשף חן: הוא הכשיר את זה בגלל שזאת היתה תקופת מעבר, הוא לא הכשיר את זה מלכתחילה.
רשף חן: זה היה שילוב של שני הדברים - גם שזה לא מלכתחילה וגם שמדובר בסגן שר.
ארבל אסטרחן: נכון, שר הוא לא היה מאשר.
רשף חן: בואי נוסיף כאן בסגול "כל אחד מחברי הכנסת למעט שר או סגן שר".
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כדי שזה יהיה נקי, רצוי שזה לא יהיה סגן שר.
רשף חן: לגבי תקופת ההמשך תכתבי בכל זאת את האפשרויות של שישה חודשים או שלושה חודשים, שווה לחשוב על זה.
רשף חן: גם זה בסגול.
ארבל אסטרחן: סעיף (ג)(1): "כל חבר כנסת דרוזי" - נוסיף פה: שאינו שר או סגן שר - "רשאי להציע את מועמדותו כחבר בוועדת המינויים לקאדים מד'הב".
ארבל אסטרחן: בעצם אנחנו לא פותרים את המצב של פסק הדין.
ארבל אסטרחן: אולי לאור התיקון הזה בית המשפט היה בוחר אחרת.
ארבל אסטרחן: לגבי הדרוזים קבוע שצריכים להיות שני נציגים, אבל לא תמיד יש שני חברי כנסת דרוזים, לכן קיימת האופציה בפסקה (ג)(2): "כל עשרה מחברי הכנסת, רשאים להציע את מועמדותו של דרוזי שאינו חבר הכנסת כחבר בוועדת המינויים לקאדים מד'הב; להצעה תצורף הסכמתו של המועמד".
ארבל אסטרחן: לפי חוק בתי הדין הדתיים הדרוזים, מדובר על חבר כנסת דרוזי שייבחר על-ידי הכנסת; אם אין חבר כנסת דרוזי או אם יש רק חבר כנסת דרוזי אחד, אז דרוזי שייבחר על-ידי הכנסת.
ארבל אסטרחן: גם בחוק הקאדים כתוב "שלושה חברי כנסת, מהם לפחות שניים מוסלמים".
ארבל אסטרחן: עכשיו אני שמה לב שלזה אין לנו בכלל התייחסות.
ארבל אסטרחן: העניין הוא כך - יש ועדה לבחירת שופטים לפי חוק בתי המשפט, יש ועדת המינויים לדיינים, יש ועדת המינויים לקאדים מד'הב, לבתי הדין הדרוזים, ויש ועדת המינויים לקאדים.
ארבל אסטרחן: לגבי ועדת המינויים לקאדים כתוב: "שלושה חברי כנסת, מהם לפחות שניים מוסלמים שייבחרו על-ידי הכנסת בבחירה חשאית".
ארבל אסטרחן: בכלל אין פה התייחסות לשאלה אם אין שני חברי כנסת מוסלמים.
רשף חן: יש פה סתירה לגבי החוק בין חוק בתי הדין הדרוזיים לבין סעיף 111(4).
רשף חן: החוק אומר: "חבר הכנסת דרוזי שייבחר על-ידי הכנסת בבחירה חשאית ויכהן כל עוד הוא חבר הכנסת, ואם תמה כהונת הכנסת - עד שתבחר הכנסת החדשה חבר אחר במקומו, ואם אין בכנסת חבר כנסת דרוזי - דרוזי שייבחר על-ידי הכנסת בבחירה חשאית ויכהן כל עוד לא בחרה הכנסת דרוזי אחר במקומו ...
רשף חן: היה חבר כנסת דרוזי אחד בלבד, יכהן כחבר הוועדה, ותקופת כהונתו תהא כתקופת כהונתו של חבר כנסת דרוזי שנבחר על-ידי הכנסת; ובלבד שאם אינו יכול לכהן כחבר הוועדה מפאת הוראות חוק הכנסת, ינהגו כאילו אין בכנסת חבר כנסת דרוזי; והוא הדין אם לא רצה אותו חבר לכהן כחבר הוועדה או התפטר מחברותו בה; חבר כנסת דרוזי נוסף או דרוזי שאינו חבר הכנסת שייבחר על-ידי הכנסת בבחירה חשאית ויכהן כל עוד לא בחרה הכנסת דרוזי אחר במקומו".
ארבל אסטרחן: הנציג הראשון יהיה חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: אם יש חבר כנסת דרוזי אחד בלבד, הוא יהיה הנציג.
ארבל אסטרחן: אם אין אף דרוזי, בוחרים.
ארבל אסטרחן: הנציג השני, אפילו אם יש בכנסת חמישה דרוזים, השני לא חייב להיות חבר כנסת.
רשף חן: כלומר, הסעיף כאן משלים את החוק.
ארבל אסטרחן: לגבי דרוזים אמרנו בסעיף (ג), שכל חבר כנסת דרוזי רשאי להציע את מועמדותו כחבר בוועדת המינויים לקאדים מד'הב, וכל עשרה מחברי הכנסת רשאים להציע את מועמדותו של דרוזי שאינו חבר הכנסת.
ארבל אסטרחן: אני רואה שלגבי קאדים רגילים, לא קאדים מד'הב, כתוב בחוק הקאדים: "שלושה חברי כנסת, מהם לפחות שניים מוסלמים שייבחרו על-ידי הכנסת בבחירה חשאית".
ארבל אסטרחן: פה אני מבינה שאם אין שני חברי כנסת מוסלמים, אז לא יהיו שלושה חברי כנסת בוועדה, זה בכלל לא נותן אפשרות אחרת.
ארבל אסטרחן: פה בכלל לא יצאו מנקודת הנחה שיכול להיות מצב שאין שניים מוסלמים בכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ההנחה היתה שתמיד יש שני מוסלמים בכנסת.
ארבל אסטרחן: בסעיף 113 יש כל הסייגים.
ארבל אסטרחן: אמרתי שבחוק הכנסת כתוב שאפשר לקבוע בתקנון סייגים למועמדות וסייגים לכהונה בגלל הליכים פליליים.
ארבל אסטרחן: "(א) ועדת הכנסת רשאית לקבוע כי חבר הכנסת אשר היועץ המשפטי לממשלה ביקש את נטילת חסינותו או שמתקיימים נגדו הליכים פליליים כמשמעותם בחוק הכנסת" - שזה אומר לא קנס מינהלי או קנס תעבורה - "לא יהיה מועמד כחבר בוועדת מינוי, כל עוד לא הסתיימו ההליכים המשפטיים בעניינו, וזאת בין אם ניטלה חסינותו של אותו חבר הכנסת ובין אם לאו.
ארבל אסטרחן: (ב) חבר הכנסת שהורשע במהלך כהונתה של אותה כנסת בפסק דין סופי בעבירה פלילית, וקבע בית המשפט שיש עם העבירה קלון, לא יהיה מועמד כחבר בוועדת מינוי במהלך כהונתה של אותה כנסת".
רשף חן: לא יהיה מועמד כחבר.
רשף חן: ואם הוא כבר חבר, הוא צריך להפסיק את כהונתו?
ארבל אסטרחן: אחרי כן יש סעיף של הפסקת חברות.
ארבל אסטרחן: יש משהו שסימנתי בהמשך אבל אני רואה שהוא מתאים גם לפה.
ארבל אסטרחן: בכנסת הקודמת שונה חוק יסוד: הכנסת.
ארבל אסטרחן: חוק יסוד: הכנסת קבע בעבר שתיפסק כהונה של חבר הכנסת אם הוא הורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית ובית המשפט קבע שיש קלון והוא נידון למאסר.
ארבל אסטרחן: בעקבות הסיפור של יצחק מרדכי היתה הצעת חוק של יהודית נאות שביטלה את דרישת המאסר.
ארבל אסטרחן: היום סעיף 42 אומר שרק קלון ופסק דין סופי גורם להפסקת חברותו, לכן לא צריך יותר את הסעיף הזה כי הוא לא חבר כנסת יותר.
ארבל אסטרחן: היום אומרים כך: חבר הכנסת שהורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית וקבע בית המשפט, ביוזמתו או לבקשת היועץ המשפטי לממשלה, שיש עם העבירה קלון תיפסק חברותו בכנסת ביום שפסק הדין נעשה סופי.
ארבל אסטרחן: ואין נפקא מינה אם העבירה נעשתה בזמן שהיה חבר כנסת או לפני כן.
ארבל אסטרחן: אז אם יש לנו חבר כנסת שהורשע במהלך אותה כנסת בפסק דין בעבירה פלילית, וקבע בית המשפט שיש קלון, מופסקת כהונתו בכנסת.
ארבל אסטרחן: לכן הסעיף הזה יורד.
רשף חן: אז על סעיף 113(ב) אפשר לוותר, על (ג) לא.
רשף חן: בסעיף (ג) כתוב "לא יהיה מועמד כחבר".
רשף חן: הרי רוב הסיכויים שההרשעה הזאת לא תקרה בדיוק בשניים וחצי חודשים עד המינוי אלא בזמן שהוא כבר חבר בוועדה.
ארבל אסטרחן: בסעיף 116 מדובר על הפסקת חברות בוועדת מינוי, פה זה הסעיף על המועמדות.
ארבל אסטרחן: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 113: "(ד) ועדת הכנסת לא תקבע כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ג), אלא לאחר שנתנה לחבר הכנסת שבו מדובר, הזדמנות להשמיע את דברו.
ארבל אסטרחן: (ה) על הדיון בוועדה יחולו הוראות סעיף 101א", שזה הסעיף שמדבר על חסינות - החלפת חברים, מי שיכול להיות מיוצג.
ארבל אסטרחן: "(ו) קבעה ועדת הכנסת כי חבר הכנסת לא יהיה מועמד כאמור, רשאי חבר הכנסת לערער על ההחלטה בפני הכנסת; הכנסת תשמע את המערער ואת חבר ועדת הכנסת המתנגד לערעור - כל אחד בשיעור זמן שלא יעלה על 15 דקות - ותחליט בלי דיון נוסף.
ארבל אסטרחן: (ז) ההצבעה בוועדת הכנסת ובכנסת תהיה גלויה".
ארבל אסטרחן: סעיף 114, מועמדות מי שאינו חבר הכנסת: "(א) הוראות סעיף זה יחולו לגבי מועמד דרוזי שאינו חבר הכנסת.
ארבל אסטרחן: (ב) ועדת הכנסת רשאית לקבוע כי מי שמתקיימים נגדו הליכים פליליים כמשמעותם בחוק הכנסת, לא יהיה נציג הכנסת בוועדת מינוי, כל עוד לא הסתיימו ההליכים המשפטיים בעניינו.
ארבל אסטרחן: (ג) מי שהורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית וקבע בית המשפט שיש עם העבירה קלון, לא יהיה נציג הכנסת בוועדת מינוי".
רשף חן: מה קשור סעיף (ב) למועמדות מי שאינו חבר הכנסת?
רשף חן: הכוונה כאן היא לדרוזי שאינו חבר כנסת?
ארבל אסטרחן: אני זוכרת שהיה מועמד לוועדה למינוי קאדים מד'הב - זה היה עוד בתקופתו של צבי ענבר כיועץ המשפטי לכנסת - וקיבלנו המון מכתבים מאנשים שהוא כך וכך.
ארבל אסטרחן: בסעיף (ג) מדובר על עבירה פלילית שקבע בין המשפט שיש עמה קלון.
ארבל אסטרחן: פה כתבתי הערה שבדרך כלל לגבי אדם מן היישוב לא קובעים אם יש קלון או אין קלון, כי אף אחד לא מבקש את זה.
ארבל אסטרחן: אדם שהורשע לפני עשר שנים, אי אפשר לחזור עכשיו לבית המשפט ולשאול אם יש בעבירה קלון.
רשף חן: אז לא צריך לכתוב "וקבע בית המשפט" אלא "בעבירה שיש עמה קלון", ואז נעסוק לגוף העניין בשאלה אם זאת עבירה שיש עמה קלון או אין עמה קלון.
רשף חן: בחלק מהמקרים יש ספק, אבל אם זה אונס ברור מה התשובה ולא צריך שבית משפט יקבע.
ארבל אסטרחן: בחקיקה כבר לא משתמשים כל כך במונח של קלון אלא אומרים "עבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה לא ראוי שהוא ישמש בתפקיד הזה".
ארבל אסטרחן: אפשר לכתוב "וקבע בית המשפט שיש עם העבירה קלון או שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה לא ראוי כי יכהן כנציג הכנסת, לא יהיה נציג הכנסת בוועדת המינוי".
רשף חן: השאלה מי קובע - קבע בית משפט, או קבעה ועדת הכנסת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של הוועדה לא ראוי וכו'.
ארבל אסטרחן: אז נכתוב כך: "קבע בית המשפט שיש עם העבירה קלון או קבעה ועדת הכנסת שמפאת מהותה של העבירה לא ראוי כי יכהן כנציג הכנסת, לא יהיה נציג הכנסת בוועדת מינוי".
ארבל אסטרחן: עכשיו ממשיך מה שקיים היום: "(ד) ועדת הכנסת רשאית לקבוע כי מי שהורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית, לא יהיה נציג הכנסת בוועדת מינוי".
ארבל אסטרחן: כאן זה בלי הקלון.
ארבל אסטרחן: "(ה) ועדת הכנסת לא תקבע ...
ארבל אסטרחן: אלא לאחר שנתנה לאדם שבו מדובר ולכל אחד מחברי הכנסת שהציעו אותו, הזדמנות להשמיע את דברם.
ארבל אסטרחן: (ו) על הדיון בוועדה יחולו הוראות סעיף 101א", שזה הסעיף שמדבר על חסינות.
ארבל אסטרחן: "(ז) קבעה ועדת הכנסת ...
ארבל אסטרחן: רשאי כל אחד מחברי הכנסת שהציעו את המועמד, לערער על ההחלטה בפני הכנסת.
ארבל אסטרחן: .. (ח) ההצבעה בוועדת הכנסת ובכנסת תהיה גלויה".
ארבל אסטרחן: סעיף 115, בחירת המועמדים, זה גם מה שקיים היום.
ארבל אסטרחן: "(א) על מועד בחירת המועמדים לכל אחת מוועדות המינוי, תימסר לחברי הכנסת הודעה של לפחות 48 שעות מראש".
ארבל אסטרחן: בסעיף 74ב(א) הקיים היום, שהעתקתי אותו לסעיף 112, כתוב: "מזכיר הכנסת יודיע לכל חברי הכנסת על מועד הבחירה בכל אחת מוועדות המינוי".
ארבל אסטרחן: ובסעיף 74ה, שנמצא כאן בסעיף 115, כתוב "על מועד בחירת המועמדים לכל אחת מוועדות המינוי, תימסר לחברי הכנסת הודעה של לפחות 48 שעות מראש".
ארבל אסטרחן: אני חושבת שצריך לאחד את זה.
רשף חן: את סעיף 74ה צריך לאחד עם סעיף 74ב.
רשף חן: בעצם סעיף 112 הנוכחי יהיה "מזכיר הכנסת יודיע על מועד הבחירה".
ארבל אסטרחן: יכול להיות שהכוונה פה היא שהוא יודיע הרבה זמן מראש בשביל שלעשרה חברי הכנסת יהיה מספיק זמן להציע מועמד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אלה שתי הודעות שונות.
ארבל אסטרחן: אבל זה לא מנוסח כך.
ארבל אסטרחן: בסעיף 74ב כתוב "יודיע לכל חברי הכנסת על מועד הבחירה" וגם בסעיף 74ה כתוב "תימסר לחברי הכנסת הודעה על מועד הבחירה".
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כותרת השוליים של סעיף 74ב היא הצעת מועמדים, וכותרת השוליים של סעיף 74ה היא בחירת המועמדים.
ארבל אסטרחן: אז אפשר להשאיר את זה כך.
ארבל אסטרחן: סעיף 115(ב): "הבחירה תהיה בהצבעה חשאית".
ארבל אסטרחן: זה כתוב גם בחוקים עצמם.
ארבל אסטרחן: סעיף 116, הפסקת חברות בוועדות מינוי.
ארבל אסטרחן: עכשיו מדובר על מי שכבר התחיל לכהן.
ארבל אסטרחן: "ועדת הכנסת רשאית להציע לכנסת להשעות את חברותו של חבר הכנסת בוועדת מינוי, אם היועץ המשפטי לממשלה ביקש את נטילת חסינותו או שמתקיימים נגדו הליכים פליליים ...
ארבל אסטרחן: וזאת בין אם ניטלה חסינותו של אותו חבר הכנסת ובין אם לאו".
ארבל אסטרחן: זאת החלטה של ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: בסעיף (ב) כתוב: "ועדת הכנסת תציע לכנסת להפסיק את חברותו של חבר הכנסת בוועדת מינוי, אם הורשע, במהלך כהונתה של אותה כנסת, בפסק דין סופי בעבירה פלילית, וקבע בית המשפט שיש עם העבירה קלון" - אם כך הוא כבר לא חבר כנסת, כך שהסעיף הזה מיותר.
ארבל אסטרחן: הוא מיותר לאור סעיף 42א(א) החדש לחוק יסוד: הכנסת, שבו נמחקה הדרישה לעונש מאסר בפועל לצורך הפסקת כהונה.
ארבל אסטרחן: "(ג) ועדת הכנסת רשאית להציע לכנסת להפסיק את חברותו של חבר הכנסת בוועדת מינוי, אם הורשע, במהלך כהונתה של אותה כנסת, בפסק דין סופי בעבירה פלילית" - פה אין קלון.
ארבל אסטרחן: "(ד) על ההליך בוועדת הכנסת יחולו הוראות סעיף 101א.
ארבל אסטרחן: (ה) הכנסת תשמע את נציג ועדת הכנסת ואת חבר הכנסת שבו מדובר ...
ארבל אסטרחן: ותחליט בלא דיון נוסף.
ארבל אסטרחן: (ו) ההצבעה בוועדת הכנסת ובכנסת תהיה גלויה.
ארבל אסטרחן: (ז) השעתה או הפסיקה הכנסת את חברותו של חבר הכנסת בוועדת מינוי, תבחר חבר כנסת אחר במקומו".
ארבל אסטרחן: לא כתוב תוך כמה זמן.
ארבל אסטרחן: "ח) הוראות סעיף זה יחולו על חבר דרוזי בוועדת המינוי שאינו חבר הכנסת" - זה בזמן שהוא מכהן.
ארבל אסטרחן: "(1) ועדת הכנסת רשאית להציע לכנסת להשעות את הנציג אם הוגש נגדו כתב אישום" - צריך לכתוב כאן "את חברותו של הנציג", כך אמרנו בכל מקום.
ארבל אסטרחן: (2) הוראות סעיף 114(ה) ו-(ז)" - שהיו קודם - "יחולו בהתאם".
ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו מגיעים לפרק חמישי, הצעות לסדר היום של חברי הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש לי שאלה מקדימה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כל הנושא של הצעות לסדר היום, בעיקר ההצעות הדחופות לסדר היום, הפך להיות פַרסה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מגישים כל יום שני רשימות ארוכות, לפעמים שישה, שבעה, שמונה עד עשרה מציעים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה אומר שאתה שומע עשר פעמים שלוש דקות על עולם ומלואו, בדרך כלל.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הולכים לנשיאות כדי שתקבע מה ההצעות הדחופות ומה ההצעות הלא דחופות, לכל דבר כזה מתלוות גם הצעות אחרות, זאת אומרת תופסים טרמפ אנשים שבכלל לא טרחו ולא עשו שום דבר, הם מתלווים בהצעות אחרות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לאחר מכן מגיעה ההצבעה שבה יכולים להיות דברים הזויים לחלוטין, כמו שחלק מההצעות אתה מעביר לוועדה פלונית, חלק לוועדה אלמונית, או חלק למליאה וחלק לוועדה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: השאלה אם לא הגיע הזמן - ראשית, לבטל את כל המוסד של הצעות דחופות.
ארבל אסטרחן: זאת אחת האופציות של ועדת יצחק לוי, שלא יהיו הצעות דחופות.
ארבל אסטרחן: שתהיה מכסה יותר גדולה של הצעות לסדר היום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לקצר את זמן הדיבור בהצעות לסדר היום, לתת מכסות נדיבות ולגרום לכך שחברי הכנסת יגישו הצעות כל אחד בנושא שהוא מעוניין, שלא ייקחו טרמפ על הצעות דחופות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הרי מה קורה היום?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בא העוזר הפרלמנטרי שלך, רואה שהעוזר הפרלמנטרי של פלוני כבר הגיש הצעה דחופה, הוא אומר: זה נושא שיכול להיות טוב, בוא נצטרף.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: צריך לחשוב אולי בכלל לבטל את כל ה"רכבות" של הצעה כוללת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם לא הולכים לדבר כזה מרחיק לכת, יכול להיות שלא צריך לתת הצעה דחופה בנושא מסוים ליותר מאשר חבר כנסת אחד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חבר כנסת אחד הגיש הצעה דחופה, הוא הראשון, רק לו מאשרים, לכל היתר אין זכות להצטרף.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הדבר הנוסף זה כמובן העניין של הצעה אחרת שהתפתח לנאומים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: "הצעה אחרת" היה פעם משהו אמיתי - היתה הצעה להעביר למליאה, היתה הצעה לוועדה, והיה מישהו שקם והציע להסיר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היום מבקשים רשות לדבר על "להסיר מסדר היום" כשאתה בעצם רוצה שזה יהיה במליאה או בוועדה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בחוקים קבעו שאתה לא יכול לבקש רשות דיבור לדבר נגד, אלא אם כן אתה באמת נגד, בהצעה לסדר זה לא כך - חבר כנסת יכול לבקש רשות דיבור כדי להסיר מסדר היום, והוא מדבר על מה שהוא רוצה.
ארבל אסטרחן: מה קורה עם חבר כנסת מבקש להתנגד לחוק, והוא לא מדבר נגד?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר להוריד אותו מהדוכן, זה תיקון לתקנון.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כל הנושא הזה זקוק לדעתי לטלטלה - גם העניין של ה"רכבות" של הצעות לסדר היום, גם המעבר של ההצעות למקומות שונים, גם העניין של ההצעות האחרות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה היה נכון לתקופה שבה הצעה דחופה לסדר היום הוגשה פעם בהרבה זמן, הצעה דחופה היתה הצעה דחופה.
רשף חן: איך נוצר המצב שקיים היום?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני לא יודע.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: איך נוצר העניין של שחרור מחובת הנחה בכמויות כאלה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: פעם לא היה דבר כזה, שחרור מחובת הנחה היה עסק רציני, לקחו את העניין ברצינות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בעבר הצעה דחופה היתה הצעה דחופה, שחרור מחובת הנחה היה במקרים נדירים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לכן התקנון מתאים למה שהיה פעם.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: במצב של היום כדאי אולי לחשוב על משהו אחר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אולי אתם לא רוצים כי זה מספק אין-סוף אפשרויות לדבר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: השאלה אם רוצים לקחת את זה יותר ביסודיות, או לעשות רק תיקונים קוסמטיים.
רשף חן: בהגדרה, התפקיד של הוועדה הזאת כרגע הוא תיקונים קוסמטיים.
רשף חן: אפשר בהחלט לשים את זה כאחד הנושאים המהותיים שאנחנו רוצים לדבר עליהם בשלב השני.
ארבל אסטרחן: אולי צריך לדבר על זה עם יושב-ראש ועדת הכנסת.
רשף חן: זה כן חלק מהתפקיד של הוועדה הזאת - להציף את אותם נושאים שיש לקיים עליהם דיון מהותי.
ארבל אסטרחן: הרבה מהסעיפים בפרק הזה הם כמו הסעיפים הקיימים, לפעמים בשינויי ניסוח מכיוון שזה נוסח חדש.
ארבל אסטרחן: "סעיף 117 [מקביל לסעיף 75 הקיים].
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת רשאי להציע לכנסת, במסגרת מכסה שתקבע ועדת הכנסת לפי סעיף 123, לכלול נושא בסדר יומה (להלן - הצעה לסדר היום).
ארבל אסטרחן: היום כתוב גם "סדרי הדיון בהצעה יהיו לפי פרק זה", אבל הורדתי את זה כי זה לא אומר כלום.
ארבל אסטרחן: "סעיף 118, הגשת הצעה לסדר היום, שזה סעיף 76 הקיים היום: "הצעה לסדר היום תוגש בכתב" - היום כתוב בכתב או במברק - "ליושב-ראש הכנסת בלשכתו במשכן הכנסת, לא יאוחר משעה 12:00 ביום ב' בשבוע שבו מתקיימת ישיבת הכנסת שנועדה לדון בהצעות לסדר היום של חברי הכנסת; הצעה שהוגשה לאחר מועד זה לא תיכלל ברשימת ההצעות שיובאו לדיון באותו שבוע".
ארבל אסטרחן: אם באותו שבוע הכנסת יושבת רק בימים ג', ד', ה', כי יש איזשהו חג, זה לא יהיה יום ב'.
ארבל אסטרחן: אני מציע לכתוב "לא יאוחר משעה 12:00 ביום הישיבות הראשון שבו מתקיימת ישיבת הכנסת" וכו'.
רשף חן: את המילים "בלשכתו במשכן הכנסת" אפשר למחוק.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר לכתוב כך, אם כי המקרה השכיח הוא כמובן יום ב'.
ארבל אסטרחן: ועדת יצחק לוי הציעה שזה יוגש עד שעה 10:00.
ארבל אסטרחן: אני לא יודעת איך זה הולך בפועל.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מדובר פה על הצעות לסדר רגילות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הצעות כאלה נמצאות בארסנל, זאת אומרת שמישהו הגיש אותן לא בהכרח באותו יום, ושמים את זה בסדר היום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אבל זה פחות אקוטי, המקרה האקוטי יותר הוא ההצעות הדחופות.
רשף חן: אל תשני את זה.
ארבל אסטרחן: אני לא משנה כלום.
ארבל אסטרחן: סעיף 119: "הצעה לסדר היום תלווה בדברי הסבר קצרים".
ארבל אסטרחן: היום כתוב בסעיף 77: "המגיש הצעה לסדר היום יביא עם הגשתה דברי הסבר קצרים על מהות ההצעה".
ארבל אסטרחן: סעיף 120, אישור יושב-ראש הכנסת: "(א) הצעה לסדר היום טעונה אישור יושב רקאש הכנסת, והוא רשאי שלא לאשר אותה אם תוכנה או ניסוחה כוללים אחד מאלה: (1) ביטוי שאינו הולם את כבוד הכנסת".
ארבל אסטרחן: סעיף (1) הוא חדש.
ארבל אסטרחן: היום כתוב בתקנון "נוסח ההצעה המשתמע ממנו עלבון לאדם או חריצת משפט נגד אדם".
ארבל אסטרחן: ועדת יצחק לוי הציעה: "ביטוי שאינו הולם את כבוד הכנסת".
ארבל אסטרחן: ציינתי כאן בהערה שלגבי שאילתות נאמר: ויכוח, חריצת משפט, כינוי או ביטוי מעליב או גזעני; פגיעה בכבוד הכנסת או במוסר.
ארבל אסטרחן: הרעיון ברור, השאלה איך לנסח אותו.
רשף חן: המילה "ויכוח" לא מתאימה להצעות לסדר היום.
רשף חן: "חריצת משפט" מתאים גם לנוסח הנוכחי, "כינוי או ביטוי מעליב או גזעני" זה עלבון לאדם, "פגיעה בכבוד הכנסת" - גם מתאים כאן.
רשף חן: "פגיעה במוסר" זה בעייתי מאוד.
רשף חן: נניח שיש לי הצעה לסדר היום על יום המריחואנה הבין-לאומי, יכול להיות חבר כנסת שיגיד שזה פוגע במוסר.
רשף חן: אני חושב שמה שצריך להיות זה הנוסח הנוכחי.
ארבל אסטרחן: לא צריך לכתוב "הצעה שממנה משתמע" כי כבר כתוב "תוכנה או ניסוחה כוללים אחד מאלה".
ארבל אסטרחן: ואז נכתוב: "עלבון לאדם, חריצת משפט או ביטוי שאינו הולם את כבוד הכנסת".
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: "חריצת משפט" זה בסדר, ולא "חריצת משפט נגד אדם", כי היום הנוהג הוא שזה מה שאנחנו עושים בניסוח הסופי של ההצעה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם חבר הכנסת קובע משהו כעובדה, אנחנו לא מאשרים את ההצעה כי על-ידי העלאת הנושא צריך לבדוק אם זה אכן כך.
ארבל אסטרחן: סעיף 120(2): "עניין העומד לדיון בכנסת באותו שבוע, או שעמד לדיון, או שהוצע כהצעה לסדר היום תוך ארבעה שבועות שקדמו למועד הגשת ההצעה, אלא אם כן חלו בינתיים שינויים המצדיקים דיון מחדש באותו עניין" הכל זה שיקול דעת של יושב-ראש הכנסת.
ארבל אסטרחן: "(3) עניין התלוי ועומד בבית משפט".
ארבל אסטרחן: זה נושא שהוא מאוד בעייתי והוא כל פעם מתעורר.
ארבל אסטרחן: יש החלטה שבוועדות לא ידונו בדברים כאלה, סוביודיצה.
ארבל אסטרחן: היום הרי צימצמו בחוק את הסוביודיצה.
ארבל אסטרחן: העניין הוא שיש לפעמים נושאים שמעסיקים את הציבור וגם מישהו הגיש עתירה לבג"ץ בנושא, אז הכנסת לא יכולה לדבר על זה?
ארבל אסטרחן: יש כל הזמן עתירות על שימוש בפלסטינים כמגן אנושי, זה תלוי ועומד בבית משפט אז הכנסת לא תדבר על זה?
רשף חן: היא לא יכולה לדבר על המקרה הספציפי, על העיקרון בוודאי שהיא יכולה לדבר.
ארבל אסטרחן: כששואל אותנו יושב-ראש ועדה אם הוא יכול לדון, זאת ההבחנה שאנחנו עושים - לא לדון על המקרה הספציפי אלא על הסוגייה.
ארבל אסטרחן: השאלה אם כשכותבים פה "עניין התלוי ועומד בבית משפט" זה ברור.
רשף חן: הרי זה קיים גם עכשיו, עד עכשיו זה עורר בעיות?
ארבל אסטרחן: זה מעורר בעיות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה פחות בעייתי בהצעות הרגילות, ויותר בהצעות הדחופות.
ארבל אסטרחן: היתה ועדת חקירה פרלמנטרית לאסון גשר המכבייה וזה היה גם בבית המשפט, וכל הזמן היינו צריכים לומר להם מה מותר להגיד ומה אסור להגיד.
ארבל אסטרחן: הם רצו להזמין אנשים מהפרקליטות, ושאלו אם מותר להזמין או אסור להזמין.
ארבל אסטרחן: הנושא של עניינים התלויים ועומדים בבית משפט תמיד חוזרים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: האמת היא שהאמירות האחרונות בנושא הזה, גם בכללים, בהחלטות בענייני נוהל, הן מ-1962: "אין לסטות מן הנוהל המקובל בכנסת שלא להעלות עניינים הנמצאים סוביודיצה".
ארבל אסטרחן: זה נושא שצריך לבוא בכללותו לוועדת הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הרעיון הוא לא להשפיע על דיון בבית המשפט.
ארבל אסטרחן: הרעיון הוא גם הפרדת רשויות והכבוד בין הרשויות.
רשף חן: בואו נכתוב: "עניין שאינו ציבורי התלוי ועומד בבית משפט", או "עניין התלוי ועומד בבית המשפט, למעט עניין ציבורי".
רשף חן: ותשימי את זה בסגול.
רשף חן: זה מבהיר את ההבחנה.
ארבל אסטרחן: זה מה שהתכוונתי בהערה שלי - האם הסייג יחול גם על עניינים ציבוריים?
רשף חן: אולי כדאי שנכתוב "למעט דיון בעניין ציבורי שלא נועד להשפיע על החלטת בית המשפט".
רשף חן: יכול להיות גם עניין ציבורי כמו הנושא של הקיום בכבוד.
רשף חן: עומדת הכנסת ואומרת לבית המשפט: תקבל החלטה כזאת, לא נוכל לסבול ממך החלטה אחרת.
ארבל אסטרחן: אבל כשחבר הכנסת מגיש את ההצעה והיושב-ראש צריך לאשר לו אותה, זה עדיין נתון לשיקול דעת.
רשף חן: אז נכתוב "למעט עניין ציבורי".
רשף חן: האמת היא שהכנסת מרסנת את עצמה.
ארבל אסטרחן: סעיף 120(ב), שמקביל ל-78(ב) הקיים: "חבר הכנסת שהצעתו לסדר היום לא אושרה, רשאי לערער בפני ועדת הכנסת והחלטתה תהיה סופית".
ארבל אסטרחן: אני לא זוכרת מקרה שעירערו, אבל הסעיף הזה קיים גם היום.
ארבל אסטרחן: סעיף 120(ג): "הצעה שאושרה, ייקבע ניסוחה בידי יושב-ראש הכנסת.
ארבל אסטרחן: זה מופיע היום בכוכבית, וכתוב כך: "יושב-ראש הכנסת רשאי לדרוש מחבר הכנסת לשנות את הניסוח.
ארבל אסטרחן: לשם כך יזמין את חבר הכנסת להסביר לו את דרישתו.
ארבל אסטרחן: במקרה של חילוקי דעות, דעת היושב-ראש קובעת".
ארבל אסטרחן: לכן כתבתי: "ייקבע ניסוחה בידי יושב-ראש הכנסת", אם הוא זה שקובע.