GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הדבר השני שהוועדה צריכה לשקול, האם העברה שבה אנו מואשמים היא מספיק רצינית כדי לגרום בעטיה להפרעה בעבודת הכנסת.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בסופו של דבר כולנו יודעים שהחסינות הפרלמנטרית היא לא חסינותו של חבר הכנסת פר סה, אלא דאגתה העיקרית היא עבודתו התקינה של הבית הזה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לכן ישנה שאלה שאומרת, יכול להיות שהיועץ למשפטי לממשלה צודק, אבל השאלה היא אם בגין עבירה כזאת יש טעם להפריע לעבודת הבית.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אלה שלוש הגישות המתחרות ביניהן, ואני לא אגלה לכם סוד שנדמה לי שדווקא הגישה הראשונה שמצמצמת שיקול דעתכם היא זו השולטת בכיפה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
נדמה לי שזאת ההלכה הרווחת, למרות שמדי פעם אנו שומעים גם סטיות לכאן או לכאן.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אך לצורך הדיון דכאן, אני מוכן להניח שזאת הגישה שצריכה להיות נר לרגלי הוועדה הנכבדה הזאת, היינו לבדוק האם שיקולי היועץ המשפטי לממשלה נכונים או שמא הם פסולים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אני הקדמתי את הדברים האלה גם מן הטעם שאליבא שלושת הגישות גם יחד, אין ספק שנושא אפליה פסולה הוא נושא שאליבא דכל שיטה הוא נושא שעל הוועדה לבדוק, ולבדוק היטב.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מפני שאם היועץ המשפטי לממשלה הפעיל את החוק בצורה בלתי שוויונית, הרי שהחלטתו פסולה ואסור לה לעמוד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אני אבקש מכם לקבוע בסוף היום שהיועץ המשפטי לממשלה הפעיל את החוק בצורה בלתי שוויונית שעה שהגיש את כתב האישום הזה כנגד יאיר פרץ.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אני חושב שאם תגיעו לכלל מסקנה כזאת שאמנם אני צודק בטיעון שלי, והפעלת החוק במקרה דנן היתה בלתי שוויונית, עליכם להימנע מלהמליץ בפני הכנסת להסיר את חסינותו של חבר הכנסת פרץ.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אני סבור, לאחר שבדקתי את החומר, ובדקתי אותו היטב, שהיועץ המשפטי לממשלה במקרה דנן פעל בצורה בלתי שוויונית, שעה שהוא הגיע לכלל דעה שיש מקום להגיש כתב אישום כנגד יאיר פרץ לבית המשפט, בעוד שלגבי מאות אחרים לא קרה כדבר הזה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
חלקם - כך שמענו עכשיו - הובא אחר כבוד לבתי דין משמעתיים, חלקם לא קרה איתם כלום.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אני גם אדבר על זה עוד רגע קט – לגבי 12 מקרים שהובאו לבית המשפט הפלילי, אבל בסופו של יום תחת המסה האדירה של אותם אנשים שזכו - זכו או לא זכו - באותם תארים כוזבים במרמה באותן מכללות שהוא דיבר בהן, נדמה לי שבסופו של דבר נוצרה פה אפליה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
האפליה הזאת יש בה כדי לקומם ואסור לה שתעמוד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אזכיר לכם עוד רגע קטן את מקרהו של אליק רון, מפני שזה מקרה שאני חפרתי לעומק.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אקדים ואומר - לא שעיני צרה בהחלטה לגביו לסגור את התיק, אני מאוד-מאוד שמח שהתיק הזה נסגר, אני רק מצר שאותה החלטה לא היתה מנת חלקו של חבר הכנסת פרץ, וזאת היתה צריכה להיות ההחלטה במדויק.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אין הבדל בין השניים, ולהיפך.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
עד כמה שידיעתי מגעת, והדבר נתמך בחומר הראיות שבא בתיק החקירה, מצבו של יאיר פרץ, ככל שחומר הראיות מתייחס אליו, קל ונוח יותר מאשר מצבו של אליק רון.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
והנה, חרף הדברים הללו, התיק נגד אליק רון נסגר, והתיק נגד חבר הכנסת יאיר פרץ מוגש בפניכם, מתוך מחשבה של היועץ המשפטי לממשלה שתסירו את החסינות, ואז התיק הזה יוכל להיות מונח אחר כבוד בפני בית המשפט.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
זהו שטר שאני רוצה להניח בפני הוועדה הזאת, ואני מתכוון לפרוע אותו לא עוד עת רבה במהלך הדיון היום.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אם לא נספיק היום, אני מבין שיש לנו דיון נוסף.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מכל מקום, אני לא מתכוון להרחיב את פירעון העניין הזה מעבר לאותה ישיבה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
ואני מתכוון לעמוד בהתחייבות שלי, כפי שסניגור אחראי ורציני - ואני מקווה שאני כזה - צריך לעשות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הטיוטה הזאת שנמצאת היום בפניכם, וקיבלתם אותה מהיועץ המשפטי לממשלה, היא רביעית במספר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
עצם ריבוי הטיוטות בשל אותן עובדות פשוטות, אותה מערכת שנראית לי פשוטה המתייחסת לאותו אדם, אומרת דרשני.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הטיוטה שבפניכם היא הרביעית.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
תחילת הסיפור בטיוטה הראשונה, ובטיוטה הראשונה הזאת הואשם יאיר פרץ בכך שהוא ניסה לקבל תואר במרמה מאוניברסיטת בר-אולן וניסה לקשור קשר להשיג את אותה מטרה, קבלת דבר מרמה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כלומר, אנחנו הואשמנו בשתי הוראות חיקוק - ניסיון לקשור קשר לקבל דבר במרמה, אישום אחד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
האישום השני, ניסיון לקבל דבר במרמה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
או אז הופענו אצל היועץ המשפטי לממשלה הקודם, שופט בית המשפט העליון דהיום, זה השימוע שקרא אותו חברי היועץ המשפטי לממשלה השימוע העיקרי.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אז אנחנו טענו כנגד העבירות האלה ואמרנו שאלה לא מתקיימות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אלה לא מתקיימות - אל"ף, מן הטעם שאם ההנחה היא שיאיר פרץ ביקש לקבל תואר אמיתי באוניברסיטת בר-אילן - כשאני אומר תואר אמיתי, אני מתכוון לא תואר מזויף - שאם היה רוצה תואר מזויף, הוא לא צריך לשים את פעמיו לאוניברסיטת בר-אילן.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
די ללכת לבית הדפוס, הכין שמגיעים דיפלומות מזויפות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל הוא ביקש תעודה מבר-אילן.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בהנחה שהכתוב מדבר בתואר אמיתי, אמרתי ליועץ המשפטי לממשלה שישב שם - כמו שהזכיר היועץ המשפטי המלומד, ישבו שם היועץ המשפטי, פרקליטת המדינה, פרקליטי המחוז, העוזרים, ערב רב של אנשים - אמרתי להם: כולכם חכמים יותר, בקיאים יותר, יודעים את התורה יותר מאשר יאיר פרץ, תאמרו לי בטובכם, כיצד מגישים בקשה במרמה לאוניברסיטת בר-אילן ומקבלים תעודה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
איך אפשר לעשות את זה?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
באים לדיקן ואומרים לו, שיאיר פרץ למד במקום הזה כבר 20 שנה, הוא עזב, שכח לקחת תעודה וצריך עכשיו להשלים את מה שהיה צריך לקבל מה שהיה צריך קודם?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
או אומרים, יאיר פרץ, שהוא מרצה מבוקש בקמברידג', מן הראוי שתתנו לו סוף-סוף תואר בבר אילן?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
איך עושים את זה?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הרי זה אבסורד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אנחנו אמרנו ליועץ המשפטי לממשלה, שעבירה כזאת אינה בנמצא בספר החוקים שלנו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
תדפדפו מימין, משמאל, אין דבר כזה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לאחר שישבו שוב על המדוכה הגיעו לכלל דעה ומסקנה, שהעבירה הזאת גם תרד, במקומה תבוא עבירה אחרת - ניסיון לקשור קשר להשיג מטרה אסורה, עבירה לפי סעיף 500(7) לחוק העונשין.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מצאנו את עצמנו שלא בטובתנו הופכים להיות יועצים ליועץ ועוזרים לו בניסוח כתבי אישום, אבל בעצה משותפת ובעזרת כל הצדדים, הצליחו לנסח סעיף והגיעו אנשי משרד המשפטים לכלל דעה שהוראת החיקוק בעניין אוניברסיטת בר-אילן זה ניסיון לקשור קשר להשיג מטרה אסורה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אמרתי בפתיח, כתבתי ליועץ המשפטי לממשלה - אני לא רואה טעם לחזור מן הדברים גם עכשיו - שעבירה כזאת היא עבירת סל שכמעט אינה בנמצא.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אז טרח היועץ המשפטי לממשלה ואמר שאני שוגה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אני משתדל מאוד לא לשגות, כמובן שאני לא אוהב שאומרים לי שאני שוגה, הוא אמר: הנה ישנם מקרים והביא לדוגמא את פרשת פנחסי, פנחסי עצמו הואשם בעבירה של ניסיון לקשור קשר להשיג מטרה אסורה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
ובכן, פנחסי לא הואשם בעבירה זאת, הוא הואשם בהרבה עבירות שונות לחלוטין, בשעה שהכנסת הסירה את החסינות, היא הסירה את אותה על עבירות שונות לחלוטין מזו העבירה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בסופו של דבר, הוא עשה עסקת טיעון והסכים להודות בעבירה - שאדון פנחסי חשב שאין בה כלום, שזאת עבירה טכנית, עבירה שמן הראוי שימחקו אותה מספר החוקים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בוועדה הנכבדה הזאת יושבים משפטנים, את חלקם אני מכיר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שיבוא מישהו ויאמר לי, שהוא ראה את העבירה הזאת מככבת בכתבי אישום.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
זאת עבירה שכמעט לא נעשה בה שימוש, היא עבירת סל שנמתחה עליה ביקורת - תחכף אראה לכם היכן - מכל מקום, מהי כל עבירת הקשר?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
עבירת הקשר היא עבירה שבהבל פה, שאין מאחריה דיבורים ולא כלום.
רוני בר-און:
דיבורים יש.
רוני בר-און:
מעשים - אין.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אין אחרי הדיבורים ולא כלום.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אמרתי, שעבירת קשירת הקשר – ישנם כאן אנשים שהם יודעי חוק ויודעים זאת היטב – מעצם טבעה וטיבה היא עבירה שבהבל פה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אין מאחריה ולא כלום, כי אם עושים אחריה משהו, נבלעת עבירת הקשר ואיננה מתקיימת עוד, זאת עבירה של דיבורים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
קל וחומר שהכתוב מדבר במקרה שלנו בניסיון לקשור קשר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כלומר, לא הגענו אפילו לדיבורים, זה לפני.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
קל וחומר, בן בנו של קל וחומר, שהכתוב מדבר בניסיון לקשור קשר לבצע עבירה של מטרה אסורה, שאף אחד לא יכול לדעת מהי.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מעשה אסור יכול להיות משהו בחוק הפלילי, עוולה אזרחית, בתחום המוסר, בתחום האתיקה המקצועית ואף אחד לא יודע.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מהסיבה הזאת העבירה הזאת כמעט לא משמשת בכתבי אישום שמגישים היועץ המשפטי לממשלה ועוזריו, ובהזדמנות הראשונה, עד כמה שידיעתי מגעת, שהעבירה הזאת הגיעה בפני בית המשפט העליון והזדמן לו לומר עליה כמה דברים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
זאת היתה הפעם הראשונה שעבירה כזאת באה בפני בית המשפט העליון, בפרשת ויטפילד, ואומר בית המשפט את הדברים הבאים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
"אין בחוק - קובע בית המשפט העליון - הגדרה של מעשה בלתי חוקי וסעיף זה הועבר אלינו מהמשפט האנגלי המקובל.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
על עבירה זאת נמתחה ביקורת באגליה על-ידי אותה ועדה שדנה ב- - של החוק הפלילי.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הוועדה באנגליה הציעה לבטל את העבירה של קשירת קשר לביצוע מעשה בלתי חוקי, דבר שנעשה כבר בסקוטלנד ובדרום אפריקה, בלי להזכיר את השיטה הקונטיננטלית בה כלל לא קיימת עבירה של קשירת קשר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
גם ב-American - - עבירה זאת איננה בנמצא".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אז אומרת הוועדה את הדברים הבאים: "אפילו נניח לשם ויכוח כי כולנו תמימי דעים לגבי השאלה, איזה התנהגות צריכה להיות בת עונשין, אין אנו סבורים שהתפקיד היאה לעבירת הקשר הוא לספק אמצעי להרשעת אותם אנשים שאחרת לא היה מקום להענישם".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
זאת העבירה, נתקלנו בה עוד פעם אחת בבית המשפט העליון, בעוד פסק דין, וגם שם המבוכה היתה גדולה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מכל מקום, אני יכול לומר, שנער יספור את אותם מקרים שבהם החליטה התביעה הכללית להגיש כתב אישום על העבירה הזאת, היא לבדה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לעיתים, בסופו של יום, לאחר שהמשפט מתחיל בעבירה מסוימת אחרת, חמורה ממנה, הוא נגמר בצורה כזאת.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל להתחיל אפריורי בהוראת חיקוק כזאת, אני חושב שהדבר הזה נכנס מבחינתי לגדר זוטי דברים, אני חושב שגם הגנת זוטי דברים מן הראוי שתתפרש על עבירה כזאת.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מכל מקום, זאת עבירת סל מינורית שלא נעשה בה שימוש ואני לא יודע מהיכן מצא היועץ המשפטי לממשלה להביא עכשיו דווקא את העבירה הזאת, וכמו שאמרתי קודם, לאחר שהתחיל בקול תרועה גדולה, התחיל בניסיון לקבל דבר במרמה ושאר עבירות, וסיים בעניין הזה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בגדר האישום השני, אנחנו הואשמנו - זאת פרשת ברלינגטון - בעבירת שוחד וקבלת דבר במרמה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אנחנו טענו בפני היועץ המשפטי לממשלה באותו שימוע שהיה בפני היועץ המשפטי הקודם, אליקים רובינשטיין, שעבירת השוחד לא מתקיימת בעניינו של חבר הכנסת יאיר פרץ וכל כך מן הטעם הפשוט שהמתת – כשאני מדבר על מתת אני מתכוון לאי תשלום למכללת ברלינגטון – התשלום היה בסדר גודל של 25 אלף שקל, הוא לא שולם.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
על כך אני לא חולק על היועץ המשפטי לממשלה, הוא לא שולם, ובזה ראתה התביעה הכללית משום מתת, היינו מתת שקיבל חבר הכנסת במילוי תפקידו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הסברנו ליועץ המשפטי לממשלה דאז שלמעשה המתת לא נתקבל בעד פעולה הקשורה בתפקידו של חבר הכנסת אלא ניתן לו – אז הוא גם לא היה חבר כנסת אלא עוזר שר העבודה והרווחה, אבל המתת לא ניתן לו בשל אותו תפקיד ציבורי אלא בשל היותו חבר מפלגת שס.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הכוונה היתה שהוא יביא פעילי ש"ס או חברי ש"ס ללמוד באוניברסיטה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לא היתה כוונה לתת לו את המתת הזה בשל היותו במשרה הציבורית.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בסופו של דבר היועץ המשפטי לממשלה הנוכחי הגיע לכלל דיעה שאולי יש טעם בדברים, ועבירת השוחד נמחקה ואינה קיימת עוד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
יחד עם זאת, הואשמנו גם בגדרו של האישום השני, שהגשנו עבודה לא לנו וקיבלנו תואר במרמה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שמענו את הדברים שהשמיע עכשיו באוזניכם היועץ המשפטי לממשלה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
ראשית, אני רוצה להקדים ולומר כבר עכשיו מפני שאני אזדקק לדברים האלה שעה שאני אבוא לדבר בעניינו של אליק רון, שלגביו אמר היועץ המשפטי לממשלה שיש הבדל ניכר בינינו לבינו, ולכן התוצאה של סגירת התיק באשר לו היא נכונה וטובה, ואילו הבאתו של חבר הכנסת פרץ אליכם גם היא טובה וראויה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אני, כמובן, לא מסכים לכך ואני אסביר לכם מדוע, אבל עד שאני בא להסביר לכם אני רוצה לומר שמבחינת יאיר פרץ העובדות היו כדלקמן: הוא הגיש עבודות לא לו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
היועץ המשפטי תיאר את זה בציוריות ואמר: לקח עבודה, עשה שימוש בעבודה שהגישה גברת אחת, החליף את הכריכה והגיש את העבודה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הדברים האלה עולים מחומר הראיות ואני לא באתי היום להעלים מכם את חומר הראיות כפי שהוא.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
זה חומר הראיות וכך הוא מצביע, אבל עדיין חייבים לומר שיאיר פרץ לא קיבל תואר מרשות מכללת ברלינגטון אלא קיבל אישור זכאות בלבד.
רוני בר-און:
סליחה, נגעת בשאלת הראיות של האישום השני.
רוני בר-און:
לגבי האישום הראשון אין לך טענה בעניין הראיות?
רוני בר-און:
אתה אומר שהאפליה היא בזה שלא משתמשים בסעיף הזה.
רוני בר-און:
לגבי הראיות לאישום הראשון יש לך טענות?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כן, יש לי הרבה הרבה טענות.
רוני בר-און:
אם כך, תתעלם מההערה שלי.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לא ראיתי לנכון להלאות אתכם בנושא הזה מתוך הפתיח שאמרתי, כי בדרך כלל הוועדה הזאת לא דנה - -
רוני בר-און:
לא נבדוק אותן, אבל אם יש לך טענה שאין ראיות, זה סוג של אפליה.
רוני בר-און:
אם מגישים נגד אדם כתב אישום בלי ראיות, זה סוג של התאנות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
פשוט חשבתי מתוך כך שהוועדה לא תיכנס עכשיו לקבוע את חפותו או את אשמתו של חבר הכנסת פרץ, אבל יש לנו טענות כבדות משקל כנגד חומר הראיות כפי שלפחות צייר אותו בפניכם היועץ המשפטי לממשלה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בפתיח אמרתי לכם שאני חולק על היועץ המשפטי לממשלה, למרבה הצער, לאורך כל הדרך ואני לא רואה לסטות מהדברים האלה גם עכשיו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אין ראיות בנושא הזה ויש לנו ויכוח לגבי עצם העבירה ואני העליתי את נושא העבירה מפני שבעיניי הוא נראה מאוד צורם ויש לנו מחלוקת קשה מאוד לגבי העובדות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
רמזתי עליה בפתיח בשעה שאמרתי: כיצד אפשר לקבל דבר במרמה מאוניברסיטת בר-אילן?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הרי זה אבסורד על פני הדברים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
התשלום, אגב, לא ניתן עבור זה, הוא ניתן על דברים שונים לחלוטין.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שונים לחלוטין.
רוני בר-און:
אני מצטער שהפרעתי את הסדר שאני בעצמי קבעתי.
רוני בר-און:
תחזור לאישום השני.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בגדרו של אותו אישום שני, דיברנו בשוחד שירד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
ישנה קבלת דבר במרמה שסומכת על כך: אל"ף, שהגשנו עבודה לא לנו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אמרתי לכם שבנושא הזה אני לא חולק על דברים שהושמעו מפי היועץ המשפטי לממשלה והוא אמר אותם, הדברים האלה מוצאים תמיכה בחומר הראיות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
דבר שני, הוא לא קיבל תואר מברלינגטון, הוא קיבל לא תואר אלא אישור זכאות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
זאת יש לדעת שאישור הזכאות לא עומד על רגליו באופן עצמאי אלא הוא צריך להיתמך בתעודות קודמות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מכיוון שהלימודים של יאיר פרץ במכללה הזאת היו לימודי השלמה, להבדיל מהלימודים של אליק רון שהיו לימודים מקיר לקיר, לימודים לתואר ראשון, הלימודים של יאיר פרץ היו לימודי השלמה, הוא היה צריך להשלים תארים שהיו לו בעבר בעבודה סוציאלית ולכן היה תואר משלים שבהצטרפו לתעודות קודמות, יכול לזכות את הבוגר בתואר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
סופו של יום, אישור הזכאות הזה הלך אחר כבוד למשרד החינוך על מנת שיבדקו אם הוא ראוי או לא.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
משרד החינוך אמר שהוא ראוי בתנאי שיצורפו לו תעודות קודמות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
תעודות קודמות שהוצגו בפני משרד החינוך אושרו על ידיו ונאמר שאמנם הן תקינות וטובות ויש בכוחן כדי לקבל את התואר, בהצטרפן לאותו אישור זכאות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
דא עקא שלמרות הדברים היפים האלה יאיר פרץ לא הגיש את התעודות המקוריות בסופו של דבר ולכן אישור הזכאות נמחק מן המחשב והוא לא זכה בשום תואר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הוא לא הגיש מיוזמתו את התעודות, לכן אותו אישור זכאות נשאר שם כאבן שאין לה הופכין, הוא נמחק מן המחשב ולא קיים עוד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
התוצאה היא שתואר לא קיבלנו, התוצאה היא שמובן מאליו לא עשינו שימוש בתואר הזה, לא לגבי שכר, שלא היינו יכולים לעשות מלכתחילה, ולא לגבי שום דבר אחר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
זה באשר לתואר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
חבר הכנסת פרץ כתב מכתב בשעתו ליועץ המשפטי לממשלה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
חבר הכנסת פרץ התרעם על אפליה פסולה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הנה הוא רואה שרבים שניגשו לאותן מכללות – ברלינגטון, לטביה וכיוצא באלה מכללות – קיבלו תעודות, עשו בהן שימוש לצורך תוספת שכר ובסופו של יום מוצאים את עצמם או ללא כתבי אישום או שהם מובלים למסלול המשמעתי ומעולם לא מכבידים איתם עד כדי כך שמושיבים על ספסל הנאשמים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
היתה לו טרוניה, תרעומת, והוא כתב מכתב ליועץ המשפטי לממשלה והביע את רחשי ליבו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כתוצאה מן הדברים הללו ענה לו העוזר ליועץ המשפטי לממשלה לאמור: על מה אתה מדבר?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בסך הכל אתה, בניגוד לאחרים, גם מואשם בעבירות שוחד מה שאחרים לא מואשמים בעבירת שוחד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
זאת היתה תשובה שהיתה תשובה בעיתה, תשובה שאפשר להתייחס אליה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
דא עקא שכיום הזה התשובה הזאת איננה יכולה לעמוד, עבירת השוחד נמחקה ועדיין עולם כמנהגו נוהג ועדיין אותה אפליה פסולה קיימת ועומדת.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל קחו אחד, ניצב בדימוס אליק רון, זה נושא שבדקתי, הרי יש מאות אולי יותר ממאות שוטרים שהובאו לכאן והובאו לשם, אינני יודע בדיוק מה טיבם ורק בדקתי את זה סטטיסטית וראיתי שהרוב המכריע, אולי 95% או 99% מהם לא הוגשו לבתי משפט פליליים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אחד אני יודע שהוגשה לבית המשפט הפלילי, שוטרת, והיא טענה להגנה מן הצדק נוכח אפליה שנגרמה לטעמה בשעה שהגישו אותה ולא את האחרים בפני בית המשפט.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שמעתי את זה אבל אני בדקתי את אליק רון מפני שלגביו הוחלט להגיש כתב אישום על ידי פרקליטת מחוז תל-אביב.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לימים הוא נשמע על-ידי פרקליטת המדינה דאז, הוא זכה אצלה לאוזן קשבת והנה נעלמו החשדות ואינם קיימים עוד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בואו נראה בנושא הזה מה קרה את האיש הזה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הקדמתי ואמרתי ואני חוזר ואומר שעיני לא צרה בהחלטה הזאת, אני חושב שאולי ההחלטה היא טובה וראויה ואין מקום להגיש כתב אישום כנגד אליק רון – הוא בחור שאני מכיר באופן אישי, הוא בחור מצוין אולי, אינני יודע – אבל כל מה שאני אומר הוא מדוע לא שפר גורלי כגורלו ומדוע דמו שלו סמוק יותר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אליק רון נרשם לאוניברסיטת לטביה, הוא רצה ללמוד מינהל עסקים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לא שילם אגורה שחוקה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שכר הלימוד היה במכללה הזאת או אוניברסיטה הזאת 30 אלף שקל.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לאחר שהוא סיים את לימודיו הוצאה דיפלומה על שמו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
להבדיל מאישור זכאות שהיה צריך להיות נתמך בתעודות קודמות, יש דיפלומה מסודרת ויפה של אליק רון: "מכללת לטביה, אלכסנדר רון, מינהל עסקים, עבר בהצלחה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הדברים האלה ישנם".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הוא למד, לא שילם וקיבל דיפלומה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
את הדיפלומה לא נטל פיזית, ואדבר בסיבות לכך, מכל מקום בין השלב הראשון לבין השלב הסופי – בין הרישום לבין הדיפלומה יש כל מיני מטלות שצריך לעשות, בין השאר 36 בחינות שצריך לעבור כדי לקבל הדיפלומה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
צריך להגיש עבודת גמר, צריך גם להגן על עבודת הגמר שמא אנשים יחשבו, חלילה, שלא אתה הכנת העבודה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אתה צריך להופיע בפני הבוחנים, להציג את העבודה, לענות על שאלות ולהגן על התזה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
ובכן, אליק רון טוען שהוא לא שילם את הסכום של 30,000 אלף ש"ח, מסיבה פשוטה: הוא לא למד.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הוא לא ניגש לבחינות בכלל, זולת בחינה אחת באנגלית.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כמובן, הוא לא הכין עבודת גמר, ולכן מה טעם היה להגן עליה?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לכן הוא לא הגן עליה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הוא לא קיבל דיפלומה, כאמור, ולכן הוא לא שילם.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל מה לעשות, המסמכים בתיק הזה מראים בדיוק את ההיפך.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אמרתי לכם, יש 36 בחינות שצריך לעבור, בשיטה האמריקנית, צריך לסמן עיגולים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שואלים את אליק רון אם עבר את הבחינות, אם בכלל חתם.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אליק רון משיב: לא, כתב ידי לא יימצא שם, בכל הרישומים, אלא בניירות הרישום.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לא תצליחו למצוא את כתב ידי אלא בתעודת הרישום – כשבאתי לרישום רשמתי את שמי.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מעבר לכך לא תמצאו את שמי רשום על שום דבר, נוכח העובדה שלא מילאתי שום טופס ולא רשמתי את כתב ידי להתפאר בשום מקום.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כך אומר אליק רון.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל אני רוצה לומר לכם, ואראה לכם את זה בדברים שהוא אמר, שהדברים שונים לחלוטין.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בשלב זה אני מדבר על דברים שאומר אליק רון עצמו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מלכתחילה הוא אומר, כפי שאמרתי, שחוץ מהרשמה אין להם שום נייר כתוב שלו בכתב ידו, כולל הבחינה באנגלית, שהיתה בעל פה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לאחר שחוקרים אותו ומראים לו טפסים של שאלונים שהשם שלו שמופיע עליהם – ואביא לכם החומר שתוכלו לראות זאת בצורה ויזואלית – הוא אומר:
עו"ד יהודה ויינשטיין:
רשמתי את שמי על הדפים ואני אפילו לא זוכר מה היה כתוב.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שמו כבר מופיע על הדפים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
השוטר אומר לו: "אני מראה לך חמישה דפי תשובות למבחנים כפי שמילאת כעת מתוך ...
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שרשומות על שמך.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבקש שתאשר לי כעת ששם משפחתך באנגלית ובעברית ותעודת הזהות שלך נרשמו על ידך".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
"אני מעיין בדפי התשובות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כל התשובות בחמשת הדפים נרשמו על ידי".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אחר כך: "הדפים נרשמו על ידי רק לגבי הפריטים שהם תעודת הזהות, שם המשפחה, שם פרטי בעברית ובאנגלית.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אני לא רשמתי אף תשובה באף דף, גם לא בדפים שראיתי וגם לא בדפים אחרים".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
"כאשר מילאת את הפרטים" – שואל השוטר – "על עשרות דפי תשובות ריקים, למה חשבת שאתה ממלא זאת?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
" זאת הייתה השאלה שנתבקשה בנסיבות העניין.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
יש תשובות, כתוב "תשובות", הוא ממלא את הטפסים שלו, ולא יודע על מה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שואלים: מה חשבת כשמילאת כל כך הרבה טפסים?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
"אני לא זוכר מה חשבתי" – משיב אליק רון – "אז אני התבקשתי למלא את הטפסים, ואכן כך עשיתי".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שאלה: "האם יעלה על הדעת שאתה ממלא טפסים על יותר מ-30 דפי תשובות באוניברסיטת לטביה ולא ידעת שזה כדי שהתשובות יירשמו בהם, כדי שיצא שעברת בחינות?".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
תשובה: "אני התבקשתי שם לקפוץ אליהם ולחתום על טפסים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
לשאלתי מה זה, אמרו לי: זה בסדר, אתה צריך רק למלא את הטפסים".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
ובכן, אלה הדברים שאומרים אליק רון בקשר לתשובות על מבחנים שהוגשו לאוניברסיטת לטביה בדרך לתואר, כיוון שאף אחד לא יכול להגיש עבודת גמר אלא אם כן עמד בתנאי ראשוני קודם – לעמוד בהצלחה באותן בחינות.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הבחינות לא מולאו על ידו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
העיגולים שם לא סומנו על ידו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל הוא טען מלכתחילה שגם לא רשם את שמו על גבי הטפסים.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הוכח במז"פ, ולאחר מכן מפי הסוס עצמו, שלמרות מה שאמר קודם הוא חתם על טפסים, אבל הוא לא יודע למה הדבר הזה נעשה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
באו, ביקשו, הוא ראה טופס תשובות – כתוב "טופס תשובות" עם סימונים – הוא חתם את שמו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הוא לא מבין למה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
הוא לא יודע למה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
ביקשו, הוא אדם מנומס, אדם נחמד, אדם שלא נעים לו להלבין פני מבקשים, ולכן הוא השיב בחיוב.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל כמו כל סטודנט טוב, הוא גם צריך להגיש עבודה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
והסטודנט הטוב הזה הגיש עבודה בנושא כדאיות ההשקעה במניותיה של "אריבה טלקום".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כל סטודנט טוב, לרבות אליק רון, מגיש עבודת גמר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כמו שאמרתי לכם, אליק רון מתעקש לטעון שלא למד, לא נבחן, לא הגיש עבודה לא לו.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל תראו את שער העבודה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
בשער העבודה כתוב: "עבודת גמר", כתוב "אלכסנדר רון" – השם והכול.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מראים לו את השער ושואלים אותו: אם אתה לא הגשת העבודה, למה שמך מתנוסס על השער?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
האם ראית את השער הזה בכלל?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
על כך הוא משיב את התשובה הבאה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שואלים אותו: "האם קיבלת את החומר עם דף השער ששמך רשום עליו?" זו שאלה שמתבקשת בנסיבות האלה, של אדם שטוען שהוא לא יודע כלום.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
תשובה: "לא זוכר, רק אני זוכר שבמבחן עצמו חתמתי את שמי על כל החומר באנגלית".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
זו תשובה שלא הצלחתי להבין.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מה זה "לא זוכר"?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אם ראית השער, ועל השער הזה שמך מתנוסס באותיות קידוש לבנה, ואתה לא הכנת שום עבודה ולא הגשת שום עבודה ולא התכוננת לעשות עבודה, מדוע אתה לא צורח ככרוכייה ושואל: מה זה, מה העבודה הזאת לי?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מה עשיתי?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
שום דבר, הוא לא זוכר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
יכול להיות שכן, יכול להיות שלא – הוא לא זוכר.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
התשובה הזאת, "לא זוכר", התקבלה על דעתה של פרקליטת המדינה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
עלי היא לא מתקבלת לחלוטין.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
כי יש עבודה, ובה יש כריכה, ועל הכריכה מופיע שם מגיש העבודה, הלא הוא אלכסנדר רון, והוא רואה את השער ואומר: "אני לא זוכר אם ראיתי".
עו"ד יהודה ויינשטיין:
מה זאת אומרת אתה לא זוכר אם ראית?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אם ראית, היית צריך לקפוץ עד השמיים ולצרוח צרחות: מה אתם מגישים לי עבודה שלא הכנתי?
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל הוא לא זוכר, והדברים ממשיכים הלאה.
עו"ד יהודה ויינשטיין:
אבל נוסף על כל הדברים האלה, כל סטודנט טוב שמגיש עבודה, צריך גם להגן על העבודה.
נסים זאב:
זכין לאדם שלא בפניו.
יהודה ויינשטיין:
כנראה.
יהודה ויינשטיין:
צריך להגן על העבודה שמא, חלילה, הוא הכין עבודה לא לו; העתיק אותה, רחמנא ליצלן, עשה מעשים נוראים.
יהודה ויינשטיין:
אז באים בוחנים שישבו על העבודה, ישאלו שאלות ויבדקו האומנם האדם שמתיימר להכין אותה אכן הכין אותה, מבין את מה כתוב שם.
יהודה ויינשטיין:
והנה אליק רון מופיע בפני ועדת בוחנים.
יהודה ויינשטיין:
יושבים שם בוחנים מלטביה, ואליק רון משמיע לנו: אני חשבתי שאני מגן על התואר?
יהודה ויינשטיין:
לא ידעתי דבר כזה, אני התבקשתי לבוא לבחינה באנגלית.
יהודה ויינשטיין:
איזו בחינה באנגלית הייתה שם?
יהודה ויינשטיין:
העבודה עצמה תורגמה לאנגלית על מנת שתועבר לבוחנים מלטביה, שיבינו במה הכתוב מדבר.
יהודה ויינשטיין:
לכן היה תקציר של העבודה באנגלית.
יהודה ויינשטיין:
בכל אופן, הוא חושב שהוא מגיע להיבחן על העבודה באנגלית.
יהודה ויינשטיין:
הוא מופיע, מגן על התזה, וכך הוא אומר – ואני חושב שאת הדברים האלה צריך לקרוא כדי להאמין.