GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן: אם זה השקל שעובר מעל לחמישה מיליון אז היא תקציבית.
רשף חן: אם הוועדה הציעה 20 מיליון זה תקציבי והוועדה מציעה עכשיו 20 מיליון פלוס שקל.
ארבל אסטרחן: היא תקציבית.
רשף חן: התוספת של השקל היא לא הסתייגות תקציבית, על העשרים מיליון ושקל יצטרכו רוב.
ארבל אסטראחן: כשניסיתי לבדוק מול החוק ראיתי שיש סתירה בין שני סעיפים בחוק היסוד, זה לא משהו שאנחנו צריכים לפתור עכשיו אבל זה עלול להתעורר יום אחד.
ארבל אסטראחן: למשל הסתייגות שאין ספק שהיא תקציבית, יש סעיף אחד שאומר הצעת חוק תקציבית לא תתקבל אלא בקולותיהם של 50, הרוב האמור דרוש לקריאה ראשונה שנייה ושלישית, ואולם אם הפכה הצעת חוק להצעת חוק תקציבית אחרי הקריאה הראשונה, דרוש הרוב האמור בקריאה השנייה והשלישית.
ארבל אסטראחן: ברור שזה נדרש בקריאה השנייה ובקריאה השלישית, אחר כך כתוב שהסתייגות תקציבית לא תתקבל אלא בקולותיהם של 50.
ארבל אסטראחן: זו הצבעה על ההסתייגות.
ארבל אסטראחן: אבל בהמשך כתוב שהתקבלה הסתייגות תקציבית, לא תתקבל הצעת החוק בכנסת בקריאה השלישית אלא בקולותיהם של 50, יכול להיות שכשהם אומרים ההסתייגות לא תתקבל, הכוונה היא לקריאה שנייה, זאת אומרת עם ההסתייגות.
ארבל אסטראחן: אפשר לפרש את זה כך וכך.
רשף חן: הסתייגות תקציבית לא תתקבל אלא ברוב של 50 זה רק מחזק את זה שעל ההסתייגות עצמה זה רוב רגיל.
ארבל אסטרחן: נכון, וזה לא בדיוק כתוב כך, אני לא בטוחה אם אנחנו צריכים להכריע ולכן חשבתי לכתוב כאן, והכול בכפוף להוראות סעיף 3ג' לחוק יסוד משק המדינה.
ארבל אסטרחן: אין לי ספק שהממשלה הביאה את זה ורצתה שגם ההסתייגות תתקבל ב- 50.
רשף חן: כשאומרים הסתייגות תקציבית, הכוונה היא הסתייגות שהיא בעצם כמו הצעת חוק תקציבית.
רשף חן: ההסתייגות היא כבר בעצם יותר מחמישה מיליון.
רשף חן: לא יכול להיות, בעצם מה שאת אומרת שהסתייגות, לכל חוק תקציבי, צריכה רוב של 50.
רשף חן: זה לא כתוב בשום מקום, זו לא הסתייגות תקציבית.
רשף חן: יכלו לומר בחוק תקציבי כל הסתייגות צריכה רוב של 50, שזה מה שהם אומרים בעצם.
ארבל אסטרחן: ברור שלא, אגב, אם יש חוק תקציבי של עשרה מיליון ובסוף יש סעיף של ביצוע ותקנון, שאומר ששר האוצר ממונה על חוק זה.
ארבל אסטרחן: הסעיף הזה בקריאה שנייה צריך להתקבל ברוב של 50?
ארבל אסטרחן: יש חסרים בסעיף הזה.
ארבל אסטרחן: יש סעיפים שברור שהם תקציביים ויש כאלה שברור שלא.
רשף חן: זו שאלה יפה, האם כל סעיפי החוק - - -
ארבל אסטראחן: לכאורה כתוב בהצעת החוק שכל סעיפי החוק בקריאה שנייה.
ארבל אסטראחן: אלה דברים שאני חוששת שיתעוררו.
רשף חן: אני לא רוצה שיהיה ניסוח שיאמר שכל הסתייגות בחוק תקציבי צריכה.
ארבל אסטרחן: לפי מה שכתוב היום רק הסתייגות תקציבית.
רשף חן: והכול בכפוף להוראות סעיף 3ג' לחוק יסוד משק המדינה.
ארבל אסטראחן: זאת אומרת אם מישהו יפרש שב-3ג' צריך הסתייגות תקציבית, אז זה כפוף לזה.
רשף חן: מאה אחוז, זה באמת תומך בזה שעל הסתייגות לא צריך רוב מיוחד.
רשף חן: הנוסח של זה בסדר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש את הדוגמא של 20 מיליון ושקל ומצד שני יש מצב שבו מה שכתוב בסעיף היום זה ארבעה מיליון וההסתייגות היא פלוס שניים.
רשף חן: זה תקציבי.
ארבל אסטרחן: אם הסעיף הקיים כבר בחוק הוא ארבע ומוסיפים שניים זה לא תקציבי.
ארבל אסטרחן: אם הצעת החוק הקיימת היא ארבע ובהסתייגות אתה מעלה בעוד שני מיליון, זה בוודאי תקציבי.
רשף חן: בעיני המבחן מאד פשוט, האם ההסתייגות הזו הופכת את החוק לתקציבי.
רשף חן: נקודת ההשוואה היא להצעת החוק, זה הופך אותה להסתייגות תקציבית זה לא משנה את העובדה שאחר כך, כשיבואו אחרי ההסתייגות להצביע, בהנחה שהחוק נשאר תקציבי, אז צריך את הרוב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא בהכרח שההסתייגות צריכה להיות חמישה מיליון אלא מספיק שזה הופך ביחד להיות חמישה מיליון.
רשף חן: מצד שני, אם החוק עצמו הוא על מאה מיליון ואני מוסיף אפילו 20 מיליון אבל לא הפכתי אותו לתקציבי, זו פשוט הסתייגות.
רשף חן: כי החוק הזה, עם המאה או עם ה- 120 - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יצטרך את הרוב.
רשף חן: זה לא מדויק כי יכולים להגיד עם המאה מיליון הממשלה מסכימה ולכן הוא לא תקציבי, לעשרים מיליון שלך היא לא מסכימה לכן היא תקציבית.
ארבל אסטרחן: להסתייגות יש הגדרה, הסתייגות תקציבית, בביצועה הוחל עלות תקציבית של חמישה מיליון או יותר והממשלה לא נתנה את הסכמתה.
רשף חן: בביצועה של ההסתייגות, לא בביצוע החוק פלוס ההסתייגות.
ארבל אסטראחן: גם אם לא היינו כותבים שהתקנון כפוף לחוק היסוד, הוא כפוף לחוק היסוד אבל רציתי שיראו שחשבנו על זה, שזה יהיה כתוב.
ארבל אסטראחן: נעבור לפרק התשיעי הצעות חוק מטעם ועדה.
ארבל אסטראחן: היום יש כוכבית בסעיף 134 על איזה נושאים, שיניתי את זה מעט, בכוכבית כתוב שוועדה מוועדות הכנסת רשאית ליזום חוקים בנושאים הבאים: ואז יש נושאים, חוקי יסוד, חוקים של הכנסת, בחירות, חברי כנסת מבקר המדינה.
ארבל אסטראחן: זה קורה כל הזמן, אנחנו יוזמים כל הזמן חוקים ויש גם הפניה לבג"ץ שהכיר בזה.
ארבל אסטראחן: מה חשבתי לעשות וגם ועדת יצחק לוי הציעה וזה היה נראה לי נכון, זה לא ללכת רק לפי נושאים אלא ללכת לפי ועדות.
ארבל אסטראחן: זה כדי למנוע מצב שמחר הוועדה לזכויות הילד, שיש שם חוק שמחייב לציין בחקיקה את זכויות הילד, פתאום תתחיל לתקן את זה וזה קשור לכנסת.
ארבל אסטראחן: פרק התשיעי: הצעות חוק מטעם ועדה של הכנסת – הליכי חקיקה.
רשף חן: ככה זה באמת עובד היום לא קורה שוועדה אחרת תציע בעניין ביקורת המדינה?
ירדנה מלר: היו שני חוקים בוועדה לביקורת המדינה, החוק הרגיל היה אצלנו וכשמדובר היה בתיקון חוק יסוד זה עבר לוועדת חוקה.
ארבל אסטראחן: היה את החוק של רן כהן, הוא יזם את חוק היסוד ומטעם ועדת חוקה יזמנו את חוק מבקר המדינה, אבל זה נכנס ב-(1) כי זה נושא שמתחייב מתיקון חוק יסוד.
רשף חן: זה ברור שאם אני מתקן חוק יסוד זה אגב אורחה.
ארבל אסטראחן: זה ברור שהוא לא סתם חוק יסוד אלא בזה שתוקן חוק יסוד.
רשף חן: 191 בסדר.
ארבל אסטרחן: כך הציעה ועדת יצחק לוי, הם רצו להוסיף, "ולא תקיים את הדיון לפני עבור 15 ימים ממתן ההודעה, אלא אם כן הסכימה הממשלה לכך וזה אולי לא.
ארבל אסטרחן: אולי צריך להגיד במפורש שוועדה יוזמת את החקיקה היא צריכה להודיע על זה בממשלה.
רשף חן: בסדר, את האדום תורידי.
רשף חן: לפי זה אין הפרדה בין יוזם למצטרפים, כל חברי הכנסת שווי זכויות לכאורה לפי התקנון.
רשף חן: בפועל, זה קצת שונה.
רשף חן: ישבו 30 חברי כנסת חשבו להציע הצעת החוק, הציעו אותה ורשמו את השמות לפי הא"ב.
רשף חן: למה לא לעשות סעיף ג ולהוסיף שחברי הכנסת רשאים לציין מי מבניהם יזמו את החוק, ושמותיהם יופיעו ראשונים.
רשף חן: אם לא ציינו, כולם אותו דבר, אבל הם רשאים לציין.
ארבל אסטרחן: בפועל זה לא אותו דבר, למרות שהם כתובים אותו דבר.
רשף חן: מה עם האחרים?
רשף חן: הם מסכימים?
רשף חן: הם יוזמים?
ירדנה מלר: אם אתה יזמת, כשאתה מביא למליאה אתה רוצה שיראו שיש הסכמה והצלחת לגבש חברי כנסת שתומכים ברעיון שלך, אתה רוצה שתהיה לך את הקדימות, אתה יזמת את זה.
ארבל אסטרחן: מי יכול להעלות את זה לדיון?
ארבל אסטרחן: האם ברשימה של ה- 30 חברי כנסת האחרון יכול?
ארבל אסטרחן: לפי היום כולם יכולים.
ארבל אסטרחן: אם אחד נמחק, למשל מונה לסגן שר, מי עכשיו בעל ההצעה?
ארבל אסטרחן: הבאים אחריו הם א"ב, תמיד יהיו אותם חברי כנסת, האם רק הם יכולים להעלות את ההצעה.
רשף חן: אני מציע לטפל בזה, לכתוב בירוק שהם רשאים לציין מיהם היוזמים ואחר כך נגיע לסעיף שמדבר על מי מהם יכול להעלות ונרשום שרשאים לציין מי היוזמים ואם לא ציינו דבר, יראו את כולם כיוזמים.
ארבל אסטראחן: היום אין הבחנה גם לא במחשב וגם בדף שהם חתומים.
ארבל אסטראחן: השאלה היא אם חתומים 30 חברי כנסת, מי מעלה את זה במליאה?
ארבל אסטראחן: מי יכול להגיד להוריד את זה מהמכסה שלו כי הוא רוצה להציג את הצעת החוק במליאה לטרומית?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הפרוצדורה היום שחבר כנסת שיש לו הצעת חוק יכול לעשות את זה בעצמו.
ארבל אסטראחן: השאלה היא לא מי ידבר.
רשף חן: אלא מי יכול לבוא למזכירות ולהציע את ההצעה מהמכסה שלו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אחד מהיוזמים, זה מה שהשכל הישר אומר, אף אחד לא מתפרץ סתם.
רשף חן: נעגן את זה בירוק ונאשר את זה.
רשף חן: תוסיפי שהם רשאים לציין ואם לא ציינו דבר אז רואים את כולם כיוזמים.
רשף חן: כשנגיע לסעיף של להעלות, נאמר, שכל אחד מהיוזמים רשאי להעלות את זה וכל חבר כנסת אחר בהסכמת אחד מהיוזמים.
רשף חן: אם אני רוצה להעלות על המכסה שלי הצעה של מישהו אחר אז בהסכמת היוזם אני יכול לקבל?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לדעתי כשחבר הכנסת מבקש מחבר כנסת אחר להציג את זה כאילו הוא נעדר, זה עדין על מכסת חבר הכנסת היוזם.
רשף חן: אני לא מדבר על ההצגה אלא להעלות את זה על סדר היום.
רשף חן: אם נרשמתי כיוזם ומוניתי כשר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני לא מכיר סיטואציה של עשרים חברי כנסת שאומרים בואו נגיש הצעה, בדרך כלל זה אחד, מצטרף אליו כיוזם עוד חבר סיעה, אם נמחקת מהחוק מי שיעלה את זה הוא זה שאחריך.
ירדנה מלר: הוא יכול להעביר את זה למי שהוא בוחר והוא מודיע שהעביר את זה.
רשף חן: רשאים לציין יוזמים, נתקדם הלאה.
רשף חן: אגב הצעת חוק ההתנתקות.
ירדנה מלר: היו כמה שלא אושרו.
ארבל אסטרחן: זה באמת כך בפועל?
רשף חן: איך זה היום?
רשף חן: לפי מה זה נקבע?
רשף חן: מה ההתחשבות?
רשף חן: יש רוטציה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הייתה עדיפות לסיעות הגדולות.
רשף חן: שאיך היא התבטאה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כיום זה לא כך, יכול להיות שצריך להוריד את זה.
ארבל אסטראחן: זה נותן איזושהי רוטציה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הבעיה הפוכה, היום מתחשבים בעובדה ששר מסוים משיב לשש או שבע הצעות חוק.
רשף חן: אם לא עושים את זה תמחקי את זה, בשביל זה אנחנו פה, כדי למחוק דברים שלא עושים.
רשף חן: מאיפה בא הקוורום הזה?
ארבל אסטרחן: בכנסת הקודמת כל שבוע היה פטורים, הם השתגעו מזה והחליטו לצמצם את זה וזו הדרך שעליה חשבו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היו שתי חלופות, או מחצית מספר החברים הקבועים פלוס אחד, או שבעה מההרכב הקבוע.
רשף חן: אולי נציע להוריד את זה?
ירדנה מלר: הם לא יסכימו כי זה נותן אפשרות לסינון.
ארבל אסטרחן: התיקון מאפשר להצמיד גם לממשלתית, יש הצעת חוק שהנחת לדיון מוקדם, עולה לסדר היום הצעת חוק פרטית או ממשלתית לקריאה טרומית או לראשונה, אתה יכול להיצמד אליה ובלבד ששלך הייתה מונחת שבועיים.
ארבל אסטראחן: במקום חבר כנסת המציע, נכתוב היוזם.
ארבל אסטראחן: כתבתי גם האם ברור שכשאנחנו כותבים חבר כנסת היוזם ינמק, שאם יש כמה מציעים רק אחד מדבר?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היום זה הנוהל.
רשף חן: נחזור לסעיף הוא ונציין את זה שם.
רשף חן: הכלל צריך להיות ...
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם יש יותר מיוזם אחד להצעת החוק יציג את החוק רק אחד.
רשף חן: מה עם השאר?
רשף חן: האם שותפים?
רשף חן: אם אחד מסכים ואחד לא ושניהם רוצים לדבר, מי מהם יקבל אתה זכות?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אז יש אפשרות לחלק לחמש וחמש.
רשף חן: קדימות לפי הסדר אלא הם מחליטים אחרת.
רשף חן: שיהיה כלל כדי שהכנסת לא תעמוד מול כמה אנשים שאומרים לה דברים שונים.
רשף חן: הכלל צריך להיות שהזכויות שלהם יורדות, זה גם אומר שכאשר הראשון מת בא הבא אחריו.
ארבל אסטרחן: איך נקרא לאחרים?
רשף חן: מציעים.
ארבל אסטראחן: כל בקשה או הצעה בנוגע לחוק כאמור בפרק זה, תבוא מטעם היוזמים המציעים לפי סדר שרשום על גבי ההצעה.
רשף חן: כל הצעה או בקשה בנוגע לחוק כאמור בפרק זה, תובא על ידי היוזמים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתה מדבר על עצם הבקשה להעלות את זה באותו יום?
רשף חן: כן פטור מחובת הנחה, לא פטור מחובת הנחה, בהמשך לאותו סעיף, במקרה של מחלוקת בין היוזמים תובא עמדתם על ידי הקודם ברשימה.
רשף חן: תכריע עמדתו של הקודם ברשימה.
ירדנה מלר: מה זה הקודם ברשימה?
רשף חן: הם קובעים את הסדר.
ארבל אסטרחן: כבר היום אם לא קבעו את הסדר, הסדר הוא לפי א' ב', ואז נכתוב שהם רשאים לציין.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אבל אם יש יותר מיוזם אחד, וזה לא לפי הא"ב, הוא האיש המביא.
רשף חן: אם יש שלושה יוזמים, בא אחד מהם ורוצה להעלות והראשון אומר שהוא לא רוצה להעלות, הראשון קובע.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם זה יפתור את הבעיה של יותר מידי יזמים, זה מספיק.
רשף חן: אנחנו מציעים דבר חדש, אני אומר לו אתה מוכן להיות יוזם אתי אבל אני אהיה הראשון.
ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו בפרוצדורה של הדיון המוקדם.
ארבל אסטרחן: בסעיף ב, היוזם מנמק עשר דקות, מי שהצמיד יכול לנמק שלוש דקות.
רשף חן: היוזם רשאי להעביר את זכות ההנמקה לחבר כנסת אחר ורשאי לפצל את ההנמקה בין שני דוברים לחמש וחמש.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה קיים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לפעמים מחלקים אחרת, היוזם מציג ביודעו שהממשלה מתנגדת.
ארבל אסטרחן: זה מאפשר ליוזם אחר לנמק את ההצעה במשך חמש דקות מתוך הזמן שלו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא יותר משניים.
ארבל אסטרחן: ובלבד שסך הזמן לא יעלה על עשר דקות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה עם צמצום זמנים.
רשף חן: אנחנו לא עושים שינויים מהותיים אנחנו עושים סדר, ואיפה יש לקונות אנחנו מתקנים.
ארבל אסטרחן: זה היה המציע.
ארבל אסטרחן: זה מופיע איפה שיש את המכסה, שם אמרנו שכשהממשלה מסכימה זה לא ירד מהמכסה.
ארבל אסטרחן: אם הוא נימק את זה ככה מהמקום ובמשך דקה, הממשלה יכולה להשיב במשך שתי דקות כי היא כבר הודיעה שהיא מסכימה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הביטוי "ממקום מושבו" הוא לא נכון זה נשאר מהזמן שהיה מיקרופון לכל חבר כנסת, הוא לא מדבר ממושבו הוא מדבר ממיקרופון מהצד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר לומר רק "מהמקום".
רשף חן: אני חוזר ל-(ב), משולחן הממשלה?
רשף חן: זה גם מ"המקום".
רשף חן: כדי להבהיר שלא עולים על הדוכן.
רשף חן: אני מציע להשאיר "חבר הכנסת המציע" ולהגדיר שם שראשון היוזמים הוא חבר הכנסת המציע, להלן- חבר הכנסת המציע.
ארבל אסטרחן: אבל כולם מציעים.
רשף חן: יש רשימה, מי המציע?
רשף חן: את רוצה לקרוא לו חבר הכנסת היוזם?
ארבל אסטרחן: אמרנו שהם רשאים לציין מי מהם המציע.
רשף חן: הם מציינים מי יוזם ההצהרה וזה הצהרתי, ואז את מוסיפה סעיף שאומר שכל הבקשות והעמדות יובעו על ידי העומד בראש הרשימה או בהסכמתו על ידי מציע אחר, הראשון יהיה חבר הכנסת המציע.
רשף חן: הראשון הוא הדובר, הוא יכול לוותר או להעביר.
ארבל אסטרחן: ואם יש שניים ולשניהם יש וטו.
רשף חן: הראשון הוא המדבר, הוא יכול להגיד שהם יחד.
רשף חן: זה מבטל את ההבחנה המלאכותית בין יוזמים ומציעים, בפועל הראשון מדבר.
ארבל אסטרחן: לפעמים שניים מוחתמים בגולד
רשף חן: אבל על המכסה של מי זה עולה, על הראשון, מי יביא את זה לפטור מחובת הנחה, הראשון.
ארבל אסטרחן: למשל אתי ליבני ויולי תמיר, שתיהן רואות עצמן כשוות זכויות על הצעה שלהן.
ארבל אסטרחן: הייתי משאירה את "היוזם".
רשף חן: אז נניח שבהסכמה הם ידברו חמש דקות וחמש דקות ונניח שיעשו בניהם הסכם, אבל השאלה עם מי הכנסת מדברת.
רשף חן: אתי לבני אומרת שהיא לא רוצה פטור מחובת הנחה ויולי תמיר אומרת שהיא כן רוצה פטור מחובת הנחה, מה קורה אז?
רשף חן: אם אנחנו מחליטים שהראשון קובע, אז הראשון קובע, ואז מה המעמד של המקום השני?
רשף חן: אני אומר, לגבי ציון היוזמים, יציינו את היוזמים וזה יצוין וזה הנוהל.
רשף חן: לגבי מי מדבר עם הכנסת, לפי הסדר.
רשף חן: אם לא קבעו סדר אז לפי הא"ב, ואם קבעו אז הראשון מדבר ובהסכמתו זה יכול להיות גם מישהו אחר.
ארבל אסטרחן: כל הודעה או בקשה תימסר על ידי מי שצוין ראשון או בהסכמתו על ידי מציע אחר, במקרה של מחלוקת יכריע הראשון.
רשף חן: אין מחלוקת, הראשון מכריע.
ארבל אסטרחן: אז אני מורידה את זה.
רשף חן: להלן- חבר הכנסת המציע.
ארבל אסטרחן: שרק המציע יוכל להגיש לפטור?
רשף חן: מה לגבי בהיעדרו?
ארבל אסטרחן: לא צריך הסכמה בכתב מספיק שיגיד שהוא הסכים.
ארבל אסטרחן: יש "נעדר חבר הכנסת מהאולם והייתה דעת יו"ר הכנסת בהסכמה, תישמר זכותו לנמק את ההצעה במועד אחר" הם הציעו להוסיף, אלא אם כן הודיע על כך יו"ר הכנסת לפחות יום אחד מראש, ההצעה תיגרע ממכסת הסיעה.
ארבל אסטרחן: האם צריך להגיד במפורש שהיא תיגרע?
רשף חן: ברור שהיא תיגרע.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: את מתארת מצב שהוא לא נמצא אז זה יורד מסדר היום והמשמעות היא שכאילו חייבו אותו והוא לא יכול לחזור ולהעלות את זה חצי שנה, זה מעין קנס.
ירדנה מלר: חברי כנסת תמיד ביקשו לעלות וזה מנע ממישהו אחר לעלות, אחר כך הם ראו שזה לא מסתדר להם ואז לא עולים וזה יורד מסדר היום.
רשף חן: הוא לא יכול למשוך הצעת חוק.
ארבל אסטרחן: אם הוא חוזר בו או שסתם אומר שלא מתאים לו עכשיו.
ירדנה מלר: אבל בעצם הוא דפק מישהו אחר שהיה פוטנציאלי להביא את זה וסגר בפניו את הדרך להביא מהסיעה שלו מישהו להצעה רגילה לסדר או הצעת חוק אחרת.
רשף חן: זה לא מעניין את מזכירות הכנסת.
ירדנה מלר: כדי למנוע את זה ממזכירות הכנסת יש מספר נושאים שהיא מביאה, היא אומרת אם ביקשת הצעת חוק אני אתן לך להעלות את זה ביום רביעי, באת ביום רביעי ראית שזה בשש בערב וזה לא התאים לך, אתה אומר תביאו בשבוע הבא, אבל בשבוע הבא יש אנשים שכבר נרשמו, אז אומרים לך שתדע שאם אתה מוריד את זה לא יודעים מתי זה יובא שוב.
ירדנה מלר: אני מדברת על מזכירות הכנסת.
רשף חן: בהנחה שזה יורד מהמכסה הסיעתית ולסיעה יש מכסה מה אכפת לך איזה הצעת חוק הסיעה מעלה?
ירדנה מלר: כי תיאמתי עם שר מסוים לבוא.
ירדנה מלר: זה משבש את העבודה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היה שיעור לחבר הכנסת שאם אתה מבקש ורוצה לכלול את זה ישנה איזושהי מחויבות כי היה מצב לפני שזה עבר שביום רביעי הייתה חגיגת ביטולים.
ארבל אסטרחן: מה שרוצים להגיד זה שאם נעדרת זה יורד לך מהמכסה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ויש זמן מסוים שאתה לא יכול להעלות את זה.
ארבל אסטרחן: זה לא מה שכתוב.
ירדנה מלר: אומרים, אם הייתה לדעת יו"ר הכנסת הצדקה סבירה להיעדרות ברגע האחרון אז הוא יביא את זה.
ארבל אסטרחן: ואם לא הייתה הצדקה.
ירדנה מלר: אז הוא איבד את זכותו.
רשף חן: הכוכבית עוסקת רק בהנמקה, זאת אומרת שלא יצביעו?
ירדנה מלר: בהיסטוריה היו מצבים של ימי רביעי שנקבע סדר היום ואחר כך הוא משך זה וזה ירד ומצאנו את עצמנו מסיימים את העבודה ב- 14:00.
ארבל אסטרחן: תדע לך שזה ירד לך מהמכסה, זה ירד לו פעם אחת מהמכסה, אם אני אוריד לך עוד שבועיים זה לא ירד שוב מהמכסה
רשף חן: ואם לא תתן לי להביא את זה עוד שבועיים?
ארבל אסטראחן: אז ירד לך מהמכסה, ותביא את זה כשתביא את זה.
רשף חן: תמיד אני יכול להביא?
רשף חן: אז מה הנקודה?
ארבל אסטרחן: שזה לא ירד לך פעמים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חסר לי העניין של קנס לחבר כנסת שביקש ונעלם.
רשף חן: ביום שני מתפרסמות הצעות החוק, מתי מודיעים לו איזה הצעות חוק הוא רוצה להעלות?
ירדנה מלר: או ביום רביעי היוצא או לקראת יום שני עד 10:00, ביום ראשון בדרך כלל.
רשף חן: צריך לכתוב שחבר כנסת רשאי בכל עת עד לתחילת הדיון לחזור בו מההצעה, למשוך את הצעת החוק, לבקש שהצעת החוק לא תהיה על סדר היום.
רשף חן: אם הוא עושה את זה עד יום שני זה לא יורד מהמכסה, לא קרה כלום.
רשף חן: אם הוא עושה את זה אחרי יום שני זה יורד מהמכסה אלא אם כן מצא יו"ר הכנסת שהייתה סיבה מוצדקת לזה.
ירדנה מלר: בלאו הכי מבקשים את זה, מרגע שזה עמד מול נשיאות הכנסת וזה פורסם לסדר היום.
רשף חן: רשאי חבר הכנסת המציע לבקש שההצעה לא תעלה על סדר היום.
רשף חן: ביקש חבר הכנסת כאמור, תיחשב ההצעה לעניין מכסה כאמור בסעיף זה זולת אם קבע יו"ר הכנסת - - -
ארבל אסטרחן: זה לא "זולת אם" זה ממילא ייחשב במכסה, "ואולם רשאי יו"ר הכנסת" ...
רשף חן: זה לא ייחשב לו זולת אם קבע כי יתקיימו נסיבות מיוחדות המציגות את בקשתו והייתי מוסיף, רשאי יו"ר הכנסת לדחות את מועד החלת החוק.
ארבל אסטרחן: אם אתה מבקש שזה לא יהיה על סדר היום ביום רביעי.
רשף חן: ההקדמה זה לא רלוונטי, רשאי יו"ר הכנסת לקבוע מועד חדש.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הסנקציה צריכה להיכנס ברגע שזה משבש את עבודת הוועדה.
ארבל אסטרחן: פשוט לא הגעת, זה ירד מהמכסה.
רשף חן: תמיד יהיה אפשר לקבוע מועד אחר ואפשר להוסיף שנעדר חבר הכנסת המציע מהדיון, צריך לכתוב שנעדרו כל חברי הכנסת המציעים.
ירדנה מלר: רק אחד מבקש לנמק, למזכירות אין משא ומתן עם כל המציעים, יש מציע אחד ומזכיר סיעה אחד במשא ומתן.
רשף חן: נעדר חבר הכנסת המציע מהדיון בהצעת החוק, ולא מסר הודעה על מציע אחר שיחליף אותו בהצגת החוק...
ארבל אסטרחן: הוא יכול מכל חבר כנסת אחר.
ארבל אסטרחן: הוא רשאי להעביר את זכות ההנמקה לחבר כנסת אחר.
רשף חן: נעדר חבר כנסת ולא העביר את זכות ההנמקה לחבר כנסת אחר, תיחשב ההצעה למניין המכסה, היא לא נדחתה היא פשוט לא עלתה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: האם כיסינו את הסיטואציה שחבר כנסת שמדבר במליאה ובדקה ה- 89 ניגש ואומר שלא יעלה את זה היום כי יכול להיות שיגיע להסכמה עם הממשלה, ושההצבעה תהיה במועד אחר, זו גם טכניקה.
ארבל אסטרחן: יו"ר הכנסת יכול להחליט.
רשף חן: יו"ר הכנסת הוא גם יו"ר הישיבה?
ארבל אסטראחן: לא, הוא יו"ר הכנסת, זה לא משהו שבהכרח מחליטים עליו בישיבה, אחר כך ניגשת אליו ואמרת שלא היית.
רשף חן: זה תמיד בהסכמת הממשלה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה שאני מתאר זה בהסכמת ממשלה.
ארבל אסטרחן: הממשלה תחליט אם זה יורד לו מהמכסה או לא?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא, אם היו"ר יקבע אם זה כן ירד לי מהמכסה או לא אולי הייתי עושה שיקול אחר ומנסה לחטוף רוב.
ארבל אסטראחן: אז שידע שהכלל הוא שזה יורד מהמכסה אלא אם היו"ר ימצא אחר כך בנסיבות מיוחדות.
ארבל אסטראחן: ..
רשף חן: מה קורה עכשיו?
רשף חן: זה יורד מהמכסה אם אתה דוחה?
ירדנה מלר: לא יורד מהמכסה אבל מגבילים אותך מתי להעלות את זה.
ירדנה מלר: לפעמים זה יכול לעלות שבוע אחר כך, אין הגבלה של זמן.
רשף חן: אנחנו מערבבים דברים, יש הבדל בין מצב שבו אתה מבקש לחזור בך שזה בעצם מחיקה של הבקשה לבין בקשה לדחייה .
רשף חן: באחד ההליך נגמר, ובשני זו דחייה.
רשף חן: אם ביקשתי להסיר זה להסיר, אם ביקשתי לדחות זה דבר אחר.
ארבל אסטרחן: האם אנחנו רוצים שבשני המקרים זה ירד מהמכסה?
ארבל אסטרחן: אם זה היה על סדר היום ופתאום גילית שאין לך רוב וביקשת להוריד את זה מסדר היום, האם זה יורד מהמכסה?
רשף חן: אתה לא יכול לקבוע את מועד ההצבעה על ידי דחייה כזו, אפשר להוסיף שבאישור יו"ר הישיבה או יו"ר הכנסת אפשר לדחות את מועד הדיון.
ארבל אסטראחן: מדובר בדחיית כל הנושא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: דחיית כל הנושא בהסכמת הממשלה או לא בהסכמת הממשלה.
רשף חן: זה נכנס כבר לשיקולים של היו"ר.
רשף חן: בסופו של דבר הוא רשאי תמיד לעשות את זה ויו"ר הכנסת אחר כך יחליט אם זה יורד לו מהמכסה או לא.
רשף חן: השאלה אם זה יורד מהמכסה שלו או מהמכסה של הסיעה.
ירדנה מלר: זה איך שהסיעה מחלקת לו.
ירדנה מלר: לחבר הכנסת אין מכסה במזכירות הכנסת זו המכסה של הסיעה, לחבר הכסת יש את המכסה שלו בתוך הסיעה, זה פנימי, ההתחשבנות של מזכירות הכנסת היא מול הסיעה.
רשף חן: יו"ר הכנסת מחליט אם זה יורד מהמכסה של הסיעה או לא.
רשף חן: זה די נדיר שמישהו מחליט לא לבוא להצעת חוק של עצמו אבל אם הוא החליט לדחות ולחשוב השאלה אם זה יורד מהמכסה.
ארבל אסטראחן: אבל זה לא ירד לך פעמיים, אם תעלה את זה שוב זה שוב ירד לך?
רשף חן: כן, אלא אם כן יו"ר הכנסת יגיד לך שזה לא יורד מהמכסה.
רשף חן: זו בדיוק השאלה.
ירדנה מלר: אנחנו מדברים על מקרים שביום רביעי מתחילים למחוק אתה הצעות כבר תיאמו עם שרים ותיאמו עם מזכיר הממשלה.
ארבל אסטראחן: אתם רוצים שרק יום ההצבעה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הגבול הוא הרגע שבו נגרם נזק, אם זה יורד ואני לא יכול להציע מישהו אחר במקומו.
רשף חן: מה האינטרס פה?
רשף חן: לא לאפשר לסיעה לקבל עוד הצעות חוק בשבוע הבא?
ירדנה מלר: הרבה פעמים מזכיר סיעה אומר לא יעלה של חבר כנסת כזה יעלה של חבר כנסת אחר, מבחינת מזכירות הכנסת זה בסדר, כל עוד הם במכסה שלהם.
ירדנה מלר: אנחנו מדברים על יום רביעי שנכנסים למליאה ומתחילים להוריד, ואי אפשר להביא משהו חליפי ולא תקבל בשבוע הבא.
ירדנה מלר: זה קורה בפועל וזה לא יורד מהמכסה כיום.
ארבל אסטרחן: אז מה אומרת הכוכבית?
ארבל אסטרחן: ברור שתישמר זכותו לנמק במועד היום, ברור שאם הוא מוריד את זה היום הוא יכול להביא את זה חודש הבא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חסרה הערה שהייתה בעבר, המשמעות הייתה שחבר כנסת לא נמצא והוא לא אמר את זה מראש, זה אומר שכאילו הוא חזר בו מהצעת החוק.
רשף חן: נשאיר את זה ולא נעסוק בשאלה האחרת, נעדר חבר הכנסת המציע מהאולם בעת שהועלתה הצעתו, ולא העביר את זכות ההנמקה לחבר כנסת אחר, יחשב כמי שמשך את הצעתו והיא תרד מסדר היום זולת אם קבע היו"ר אחרת.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת שזה כן יורד מהמכסה.
רשף חן: אל תבלבלי בין מצב שהוא נעדר לבין זה שהוא מבקש לדחות.
ארבל אסטרחן: ירדנו מהדחייה.
רשף חן: אם הוא נעדר ולא דאג למחליף ולא ביקש לדחות.
ארבל אסטרחן: אז זה יגרע מהמכסה שלו.
רשף חן: זולת אם מצא יו"ר הכנסת הצדקה סבירה להיעדרות.
רשף חן: מה לגבי אם הוא לא נעדר אלא בא ואמר שהוא לא רוצה להצביע על זה ולא רוצה להעלות את זה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אז זה יורד.
רשף חן: אם הוא רוצה לדחות את זה לשבוע הבא.
ארבל אסטרחן: יש לו מכסה סיעתית.
ארבל אסטרחן: אתם לא תגידו לסיעה מה להביא ומה לא להביא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בזמן המליאה אף אחד לא מבטיח שיהיה שום דבר בשבוע הבא.
ירדנה מלר: אם מזכירות הכנסת יודעת ששר נוסע ואת כל הדברים שלו הביאו קודם אתה לא העלית ואומר שיביאו לך בשבוע הבא, בשבוע הבא לא נוכל לטרטר שוב את השר.
ירדנה מלר: יש את ההתדיינות של מזכירות הכנסת מול מזכירות ממשלה.
רשף חן: יש מכסה שבועית ויש מכסה סיעתית ביום רביעי אני מעלה את זה ואני בא אליכם ביום שלישי ומציע חוק אחר, יש עם זה בעיה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם אין בעיה עם הממשלה, זה בסדר.
ארבל אסטרחן: הממשלה יכולה להגיד שהיא לא מסכימה?
ירדנה מלר: היא יכולה להגיד שהם לא יכולים להשיב כי לא יהיו בכנסת מחר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא נתת הודעה מוקדמת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם הודעת למזכירות הממשלה שביום רביעי יועלו הצעות חוק לשר המשפטים, שר התחבורה ושר התשתיות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם את רוצה לשנות את זה ביום שלישי ולהביא הצעה ששייכת לשר החקלאות, יגיד שר החקלאות שהוא לא קיבל הודעה כזו - - -
רשף חן: עם מי מדברים, מזכירות הכנסת היא זו שצריכה לאשר והיא עובדת מול מזכירות הממשלה.
רשף חן: זה בסדר, השאלה עכשיו היא לגבי המכסה הכללית, אם הנושא לא עולה, זה לא צריך לרדת מהמכסה הכללית.
רשף חן: זה שזה יורד לך מהמכסה השבועית אלא אם אתם מסכימים אין בעיה, אבל שירד לך מהמכסה הכללית?
רשף חן: אם אתה בא אחרי יום שני ומסיבה כלשהי מחליט לא להעלות את זה, ואם אתה לא נמצא שם רואים אותך כמי שהחליט לא להעלות את זה, זה יורד מהמכסה השבועית אבל למה לגבי המכסה הכללית?
רשף חן: אחרי יום שני חבר כנסת יכול בכל עת להודיע שהוא לא רוצה שזה יעלה, הודיע כאמור, לא תוכל הסיעה לו לתת הצעת חוק אחרת, זאת אומרת שזה יורד לו מהמכסה הסיעתית השבועית אלא אם כן יו"ר הכנסת מאשר אחרת.
רשף חן: סיפור אחר הוא שהוא לא טרח להודיע, הוא לא הודיע ופשוט לא הגיע ואז זה ירד לו מהמכסה הכללית אלא אם כן יו"ר הכנסת מצא שהיה לו התקף לב או משהו כזה ולכן הוא לא הגיע.
ירדנה מלר: זכותה של סיעה לא למצות את המכסה השבועית שלה.
ארבל אסטרחן: לא חייבים לתת לו הצעה חלופית.
ארבל אסטרחן: יש לכם שבע הצעות והוא פתאום הוריד - - -
ירדנה מלר: אז אתה דופק את החברים שלך בסיעה.
רשף חן: אז מה את רוצה?
רשף חן: לדפוק אותם עוד יותר על ידי זה שאני מוריד להם מהמכסה הסיעתית?
ירדנה מלר: איך שאתה לא מסתכל על זה, זה יורד מהמכסה הסיעתית.
רשף חן: זה ירד מהמכסה הסיעתית השבועית.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היא חלק מהכללית.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הכללית מתחלקת ל- 33 שבועות.
רשף חן: ואם אני מעלה רק חמש זה לא מצטבר לי לשבועות אחרים?
רשף חן: ברגע שזה פורסם, עד להתחלת הדיונים ביום רביעי, אפשר להחליף את הצעת החוק בהצעה אחרת באישור יו"ר הכנסת.
רשף חן: אתם אומרים, אין מכסה סיעתית ירד לך ולא הסכמתנו להחליף לך, אבוד לך.
ירדנה מלר: משמעות הסעיף היא שלא תמצא את עצמך ביום רביעי בשעה שלוש שאתה יכול ללכת הביתה כי הכול נמחק.
ירדנה מלר: לכן בא הסעיף הזה בא ואומר שאם הורדת, ואין לך סיבה מוצדקת, תדע שלא תוכל להביא את זה בזמן הקרוב.
רשף חן: באיזה זכות מתערבים לסיעה מה להעלות?
ירדנה מלר: בוודאי שמתערבים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם עשרה חברי כנסת אומרים לך שלא מתאים להם והם הולכים הביתה.
רשף חן: אם הסיעה רוצה להעלות את זה שוב, היא תעלה את זה שוב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היות ולחלק מהסיעות זו לא הייתה הרתעה מספיקה החליטו שאת הצעת החוק הזו - - -
רשף חן: זה לא כתוב פה.
רשף חן: זה חסר, הסעיף הזה הוא חסר משמעות.