GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנה שניידר: צריכה להיות הגדרה של ישיבה חסויה.
רשף חן: פרוטוקול של ישיבה חסויה לא יהיה פתוח לעיון הציבור.
רשף חן: בהמשך של אותו סעיף, ישיבה חסויה לעניין סעיף זה: הרשימה הקיימת כאן.
ארבל אסטרחן: אנחנו מסכימים עם מה שכתוב פה?
ארבל אסטרחן: "כל ישיבה של וועדת החוץ והביטחון וועדות המשנה למעט אם הודיע שאינה חסויה, כל ישיבה של ועדה או ועדת משנה אחרת או חלק ממנה - - - "
רשף חן: עברנו על זה בישיבה הקודמת.
רשף חן: הרשימה הזאת בסדר.
רשף חן: בנוסף לישיבות חסויות, צריך להוסיף סעיף (ב), שעוסק בישיבות רגילות שהוכרז כי הפרוטוקול שלהן לא יפורסם.
רשף חן: הסעיף הזה אומר: "יושב-ראש ועדה רשאי, באישור הוועדה, לקבוע כי פרוטוקול מסוים או חלק ממנו יהיה חסוי".
רשף חן: ברגע שמעלים את הפרוטוקולים לאינטרנט, ההחלטה היא מדעיקרה, או שקובעים שהפרוטוקול פומבי או חסוי, לכן צריך שינוי בניסוח.
ארבל אסטרחן: למה אתה לא רוצה להכניס את זה להגדרות של ישיבה חסויה?
ארבל אסטרחן: כל ישיבה של ועדה או חלק ממנה, שעליה הודיע היושב ראש - ואז אפשר להוסיף שם משהו.
רשף חן: כי זה כבר סעיפי משנה לסעיפי משנה.
אנה שניידר: עוד סעיף שאומר, ישיבה בה נדונים נושאים - - -
רשף חן: לא, כאן מדובר על ישיבות שכל הישיבה היא חסויה, כל הפרוטוקול חסוי.
רשף חן: מעצם מהות הישיבה נובע חסיון הפרוטוקול.
ארבל אסטרחן: אבל גם ב-(2) רצינו להגיד כל ישיבה או חלק ממנה שעליה הודיע היושב הקבוע שהיא חסויה.
רשף חן: כאן זה סעיף שבו הכלל הוא שהישיבות חסויות.
רשף חן: תמיד ישיבות ועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון לשירותים חשאיים חסויות.
אנה שניידר: ישיבה שחלק ממנה או כולה חסויה, כי דנים בנושא שצריך לשמור על אינטרסים חיוניים של המדינה או להגן על המוסר או שצריך לבקשת מוזמן להגן עליו.
אנה שניידר: כל אחד מהמקרים האלה נכנס לתוך (2) לדעתי.
אנה שניידר: אלה השיקולים שיפעיל יושב-ראש הישיבה כדי להחליט שהיא חסויה, ואפשר להגביל את שיקול הדעת שלו רק לנסיבות האלה.
רשף חן: סעיף 161 הנוכחי קובע מתי אפשר ומה הפרוצדורה שהיא לגמרי טכנית לגבי המועד שבו הוא מבשר על ההחלטה שכבר התקבלה.
ארבל אסטרחן: לא, הוא אומר שעל כל ישיבה הוא יכול להחליט - - -
רשף חן: הוא לא יכול להחליט בלי אישור הוועדה, למשל.
אנה שניידר: תרשה לנו לנסח הצעה לשילוב סעיפים 160 ו-161, ונביא את זה לאישורך בישיבה הבאה.
רשף חן: בסדר, אומר רק מה צריך להיות.
רשף חן: הכלל הראשון הוא שהישיבות הן פומביות ומפורסמות באינטרנט, אחר כך התייחסות לסוגי ישיבות שמעצם טבען הן חסויות, ואז הפרוטוקול שלהן, ללא שום פרוצדורה נוספת, אם אין החלטה הפוכה, ברירת המחדל היא שהן חסויות.
רשף חן: זה ועדת חוץ וביטחון, בעצם סעיפים קטנים (1), (3) ו-(4).
רשף חן: אחר כך סעיף אחר, שאומר שכל פרוטוקול, שברירת המחדל היא שהוא פתוח, יכולים להכריז עליו שהוא חסוי בנסיבות ותנאים שיפורטו.
רשף חן: אחרי כל זה בא סעיף נוסף שאומר זכות עיון לחבר כנסת בפרוטוקולים חסויים.
רשף חן: הדבר האחרון שצריך להיות זה מצב שפרוטוקול שהוכרז עליו שהוא חסוי או שהוא חסוי מכוח התקנון, אתה הופך אותו ללא חסוי.
רשף חן: זה הסדר ההגיוני של המקרים.
אנה שניידר: בסדר, לישיבה הבאה נציע לך נוסח משולב.
רשף חן: בסדר, אז אנחנו עוברים עכשיו הלאה לסעיף 162, תקנות הארכיונים – זה בסדר.
רשף חן: קריאה לסדר והוצאה מישיבה.
רשף חן: "חבר הכנסת המתנהג בישיבת ועדה בצורה פוגעת בכבוד הכנסת או בכבוד הוועדה או בכבוד אחד מחבריה, יזהירו יושב-ראש הוועדה בהודיעו שהוא קורא אותו לסדר.
רשף חן: " יש נושא ששמתי לב אליו בנסיבות מסוימות, למה ההבדל בין מתי אפשר לקרוא לסדר במליאה ומתי אפשר לקרוא לסדר בוועדה?
רשף חן: זה מכוון או לא?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה דומה.
רשף חן: זה לא דומה בכלל.
ירדנה מלר-הורוביץ: יש הבדל אחד, שבמליאה אין מוזמנים, זה רק חברי-כנסת.
ארבל אסטרחן: אקרא מה כתוב בתקנון לגבי ישיבות מליאה.
ארבל אסטרחן: "חבר-כנסת המתנהג בישיבת הכנסת בצורה הפוגעת בכבוד הכנסת או בכבוד אחד מחבריה או בסדר דיוניה יזהירו היושב ראש בהודיעו שהוא קורא אותו לסדר".
רשף חן: למה פה אין פגיעה בסדר הדיון?
רשף חן: פגיעה בסדר הדיון היא לא עילה לקריאה לסדר.
ארבל אסטרחן: יש לפני כן הוראה שחבר כנסת חייב בזמן הישיבות לציית להוראות היושב ראש.
רשף חן: הסיבה האמיתית של קריאה לסדר צריכה להיות גם פה וגם שם הפרעה לתהליך הישיבה.
רשף חן: כל הדיבור הזה על כבוד אחד מחבריה – אז מה, מישהו אמר למישהו מילה רעה, לא קוראים אותו לסדר ולא שום דבר בהקשר הזה, זו גם המציאות.
רשף חן: דווקא הנושא של הפרעה להליך ניהול הישיבה לא מופיע פה.
רשף חן: צריך להוסיף "פגיעה בסדר דיוניה".
אנה שניידר: בסדר, מה עם "כבוד אחד המשתתפים", שהוא לא חבר-כנסת.
רשף חן: זאת פגיעה בכבוד הכנסת, לא צריך לכתוב את זה.
ארבל אסטרחן: אז להשאיר "כבוד אחד מחבריה"?
ירדנה מלר-הורוביץ: בהתחלה מתייחסים לחבר הכנסת, ופה יש אפשרות שמי שהוא מוזמן ולא חבר-כנסת, שגם אז אפשר להרחיק.
רשף חן: בואו נעזוב רגע את העניין הזה.
רשף חן: למה קוראים למישהו לסדר?
רשף חן: כי הוא מפריע, זה העניין.
רשף חן: יש הרבה דרכים להפריע, אני יכול לנקוש על השולחן, אני יכול לשיר ואני יכול להתפרץ כל הזמן ולא לתת לאנשים אחרים לדבר.
רשף חן: ההנחה היא שהקריאה לסדר נעשית בתום לב, שאם מישהו מפריע מעירים לו, ובפעם השלישית מוציאים אותו החוצה.
רשף חן: למעשה, הייתי משאיר רק פגיעה בסדר הדיון.
רשף חן: פגיעה בכבוד הכנסת – תגיש על זה תלונה בוועדה האתיקה, זאת לא סיבה להוציא מישהו.
ארבל אסטרחן: זאת רק אזהרה, זה עוד לא הוצאה.
רשף חן: מישהו קורא למישהו שלוש פעמים "אידיוט", אז שלוש פעמים הוא פגע בכבוד החבר, ועדיין הפתרון הוא לא להוציא אותו אלא להגיש תלונה בוועדת האתיקה.
רשף חן: אגב, זאת המציאות, אף פעם לא ראיתי שמישהו הוצא מאיזשהו מקום בגלל שהוא פגע בכבוד הכנסת.
רשף חן: גם במליאה וגם בוועדות, אם מוציאים מישהו זה כי הוא מפריע לדיון.
ארבל אסטרחן: לגבי המליאה, יש הוראה שחבר כנסת חייב בזמן הישיבות לציית להוראות היושב ראש, וכאן אין לנו הוראה כזאת.
ארבל אסטרחן: ירדנה מלר-הורוביץ: הוציאו פעם חבר-כנסת מהמליאה כי הוא הפנה את הגב שלו.
רשף חן: אני לא אומר להוציא את זה, אני אומר להוסיף פה את הפגיעה בסדר הדיון.
ארבל אסטרחן: אז זה יהיה: "הפוגע בכבוד הכנסת, בכבוד הוועדה, בכבוד אחד מחבריה או בסדר דיוניה".
אנה שניידר: מה זה "כבוד הוועדה"?
אנה שניידר: הייתי כותבת פוגע "בכבוד הכנסת או בכבוד אחד מחבריה" כי ככה כתוב גם לגבי ישיבות המליאה.
רשף חן: בואו נעתיק בדיוק את מה שכתוב לגבי המליאה.
ארבל אסטרחן: "כבוד הכנסת, כבוד אחד מחבריה או בסדר דיוניה".
רשף חן: "קרא יושב-ראש הוועדה את חבר הכנסת לסדר שלוש פעמים בישיבה אחת, רשאי היושב-ראש לשלול ממנו את רשות הדיבור באותה ישיבה או להוציא את החבר מהישיבה ואם היה צורך בכך – להורות על הוצאתו בכוח.
אנה שניידר: מה עם הצבעות?
רשף חן: מיד נגיע לזה, גם פה יש הבדל, שצריך לתקן.
רשף חן: "חבר הכנסת הנוכח בישיבת ועדה, ואשר מכשיר הרדיו-טלפון-נייד או מכשיר הזימונית שברשותו משמיע צלצולים, או שהוא משוחח במכשיר רדיו-טלפון-נייד, יוציאו היושב-ראש מהישיבה.
רשף חן: " לא צריך להוסיף לזה אזהרה?
ארבל אסטרחן: היה על זה דיון גדול כשעשו את הסעיף הזה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היה דיון ואמרו: לא רוצים להזהיר.
אנה שניידר: זה גם הפרעה לסדר דיוניה.
רשף חן: נשאיר את זה.
רשף חן: "הוצא חבר הכנסת מישיבה או מישיבות ועדה, רשאית סיעתו לשלוח חבר אחר שימלא את מקומו.
רשף חן: " פה יש הבדל בין המליאה לוועדה, שאין לו שום סיבה.
רשף חן: הוצא – יכול לחזור להצביע כשיש הצבעה.
אנה שניידר: כתוב את זה בסעיף (ה).
ארבל אסטרחן: היום, בסעיף 103ד כתוב: "נימנה חבר הכנסת שהוצא מישיבה או מישיבות ועדה על סיעת יחיד, יהיה רשאי להיכנס לישיבה לצורך הצבעה בלבד.
רשף חן: אז לא סתם אמרתי.
ארבל אסטרחן: התקנון הקיים לא בסדר, הוא מדבר רק על סיעת יחיד.
ארבל אסטרחן: הוא אומר: הוצא, תשלחו מישהו אחר.
ארבל אסטרחן: הוא לא ייכנס.
ארבל אסטרחן: אז האם צריך את ד' בכלל?
ארבל אסטרחן: האם לא ברור שהסיעה יכולה לשלוח ממלא מקום?
רשף חן: כן, צריך.
רשף חן: "חבר-הכנסת שהוצא מישיבת ועדה, רשאי לערער על הוצאתו בפני ועדת האתיקה".
ארבל אסטרחן: הציעו להשמיט את זה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם זאת הוצאה והעניין נדון אז מה יש לערער?
רשף חן: מה ההבדל בין זה לבין תלונה סתם?
רשף חן: מצד שני, לא בהכרח כל הוצאה שלא כדין היא עילה לפנייה לוועדת האתיקה.
רשף חן: היושב ראש פעל בתום לב, הוא לא התנכל לחבר הכנסת - - -
אנה שניידר: אז ועדת האתיקה תבדוק.
אנה שניידר: אתה מגיש קובלנה, אז זה בעצם ערעור על מה שקרה, אז מה זה משנה אם הקובלנה הגיעה מכוח כללי האתיקה - - -
רשף חן: מה קורה במליאה?
רשף חן: יש איזשהו ערעור?
אנה שניידר: אין ערעור על החלטה להוציא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אין לזה משמעות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הוצאת אותו מהישיבה.
רשף חן: אי אפשר ללכת לוועדת פירושים?
ארבל אסטרחן: ועדת פירושים לא קשורה להוצאה, היא קשורה להחלטה לא נכונה של היושב ראש.
ארבל אסטרחן: אם אתה חושב שאסור היה להצביע - - -
רשף חן: ואם אני חושב שאסור היה להוציא?
ארבל אסטרחן: המשמעות של פירושים זה לעצור תקדימים בכנסת.
ארבל אסטרחן: דוגמה, האם אפשר לדחות את ההצבעה אחרי הקריאה השניה – דברים מהסוג הזה.
אנה שניידר: אני חושבת שאפשר לוותר על הסעיף הזה, כי מה זה משנה אם הברור יהיה באמצעות קובלנה שהוגשה על פי כללי האתיקה או על פי הסעיף הזה?
רשף חן: לא משנה, אבל במקרה הזה היה מצב שטענתי שהוצאתי שלא כדין, וגם שזה נעשה בנסיבות שהן עבירה אתית.
רשף חן: לא כל הוצאה שלא כדין היא גם מעשה בזדון.
רשף חן: יושב הראש חושב שאם קוראים קריאת ביניים זאת סיבה לקריאה לסדר, ויש מישהו שחושב שקריאת ביניים היא חלק לגיטימי לגמרי מההליך, וזאת לא עילה לקריאה לסדר.
רשף חן: זאת אומרת, יכול להיות שזה לא צריך ללכת לוועדת האתיקה אלא לוועדת הפירושים, שייקבעו תקדימים.
אנה שניידר: ועדת הפירושים זה בדרך כלל על מה שקורה במליאה.
ארבל אסטרחן: אם אומרים שהוא פעל בניגוד לתקנון או פרשנות לא נכונה של התקנון.
אנה שניידר: אבל במליאה ולא בוועדה.
ירדנה מלר הורוביץ: בוועדת הביקורת היה ויכוח בין היושב ראש לבין אחד החברים, וזה הובא לוועדת האתיקה.
רשף חן: כי יש כאן סעיף מפורש.
ארבל אסטרחן: ועדת הפירושים זה כשיש ספק לפירוש הוראה מהוראות התקנון.
רשף חן: אני חושב שלא צריך להוריד את זה.
אנה שניידר: אין לי בעיה עם זה, אני אומרת שפעם אחת בלבד נתקלתי בשימוש בסעיף הזה.
ארבל אסטרחן: אם הטענה היא עבירה אתית אז אפשר ממילא לערער.
רשף חן: זה לא בהכרח עבירה אתית, היושב ראש טעה.
רשף חן: הוא חשב ככה, ואני חושב אחרת – מי יחליט?
ארבל אסטרחן: אבל כתוב שלהוציא זה רק אחרי שלוש פעמים.
רשף חן: בסדר, אני רוצה שמישהו יגיד לו: תפסיק.
ארבל אסטרחן: אז תפנה ליועץ המשפטי שיגיד לו: כתוב בתקנון, אתה לא יכול לפעול ככה.
ארבל אסטרחן: לפעמים יש יושב-ראש קפדן ואין מה לעשות.
רשף חן: למה הכניסו את זה מלכתחילה, כי רצו שיהיה מישהו שיוכל - - - הנכון הוא שזה לא ועדת האתיקה.
רשף חן: אם זאת עבירה אתית לא צריך את הסעיף הזה, ואם זאת לא עבירה אתית זה לא צריך להיות בוועדת האתיקה.
רשף חן: טוב, אפשר להשמיט את הסעיף הזה כי אם הוא רוצה להגיש תלונה יגיש.
אנה שניידר: כתוב בסעיף (ג) שאין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכותו לקבול.
רשף חן: סעיפים קטנים 103(א), (ב) ו-(ג) מיותרים לגמרי.
ארבל אסטרחן: ברור שסעיף (ב) מיותר.
רשף חן: גם (א).
רשף חן: אם הוא סבר – יגיש תלונה.
ארבל אסטרחן: זה כאילו נותן הכוונה לפנות לוועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן: לא חייבים כי ברור שיש את הסמכות, בכללי האתיקה כתוב שכל אדם יכול לפנות.
אנה שניידר: אז בוודאי שיושב ראש ועדה יכול, לא צריך פרוצדורה אחרת.
רשף חן: סעיף 164 (א): " חברי ועדה ישתתפו בדיוני הוועדה ובהצבעות הנערכות בה בכפוף לכללי האתיקה של חברי הכנסת.
רשף חן: " מה כל זה עושה פה?
רשף חן: זה פירוט של דיון בוועדת האתיקה?
ירדנה מלר-הורוביץ: אולי זה ניגוד העניינים, שחבר כנסת לא ישתתף בוועדה - - -
אנה שניידר: אבל מתי יש דיון בוועדת הכנסת?
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת יכולה לדון בתלונות נגד חברי-כנסת, לפי הסמכות הכללית שלה.
אנה שניידר: אני חושבת שזה משהו ישן, לפני שהייתה ועדת אתיקה.
ירדנה מלר-הורוביץ: כל ועדה, לא ועדת כנסת.
ירדנה מלר-הורוביץ: הוא אומר שחברי אחת מוועדות הכנסת השתתפו בדיוני הוועדה ובהצבעות הנערכות בה, בכפוף לכללי האתיקה.
אנה שניידר: זה בסדר, תמשיכי לסעיף (ב).
רשף חן: מי שהתלונן לפי סעיף 13(א)(1).
ארבל אסטרחן: הסעיף הזה, שקובע את סמכויות הוועדות, אומר שבסמכויות ועדת האתיקה לדון בתלונות נגד חברי-כנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בסעיף (ב) לדעתי ועדת הכנסת השתרבבה כזנב של פעם.
ארבל אסטרחן: זה לא היסטוריה, זה קיים היום.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת יכולה לדון בתלונות על חברי-כנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כל הקטע הזה של התנהגות לא נאותה - - -
רשף חן: צריך להוריד את מסעיף 13(א), אין סמכות כזאת.
רשף חן: אתם תגידו לי, אני חדש פה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כל הבמה של העבירות מהסוג הזה עברה לוועדת האתיקה.
אנה שניידר: לכן צריך להוריד את זה גם בסעיף 13 מהסמכויות של ועדת הכנסת.
אנה שניידר: בשביל מה יש את ועדת האתיקה?
אנה שניידר: ועדת זמיר, שתדון בזה.
רשף חן: ועדת האתיקה היא דבר חדש יחסית?
ארבל אסטרחן: הכללים הם מ-84'.
אנה שניידר: זה יחסית חדש.
אנה שניידר: הייתי מציעה שנבדוק את זה במסגרת ועדת זמיר.
רשף חן: בכפוף לבדיקה, צריך להוריד את העניין הזה מהסמכויות של ועדת הכנסת, כי אין לה סמכות כזאת.
אנה שניידר: אז מכל סעיף 164 יישאר רק סעיף קטן (א), סעיפים (ב) ו-(ג) צריכים לרדת.
רשף חן: אז גם הכותרת היא לא "הגבלת השתתפות בישיבות ועדה" אלא "השתתפות בישיבות ועדה".
ארבל אסטרחן: ואני חושבת גם להוריד את סעיף 13(א).
רשף חן: סעיף קטן (ג)(3) יורד גם הוא.
רשף חן: אנחנו עוברים לסעיף 166.
רשף חן: "יושב-ראש ועדה יזמין לדיון חבר הכנסת שאיננו חבר הוועדה, שהציע הצעה שהועברה לדיון בוועדה, או כל תיקון להצעה שבתחום דיוניה (להלן - המציע), כדי שיציג הצעתו.
רשף חן: " יש הצעה של ועדת לוי להוסיף: "השתתף חבר-הכנסת כאמור בדיון על הצעת החוק, יהיה רשאי להסתייג".
רשף חן: לא, לגבי ההסתייגויות יש לו את הסיעה שלו, יש בוועדה חבר סיעה והחבר יכול להסתייג, או שהוא יכול להחליף אותו ולהסתייג.
רשף חן: הלוא קבענו שממלא מקום יכול להסתייג, אז הוא יכול להתייצב שם בתור ממלא מקום ולהסתייג, אבל לא בגלל שהוא הגיש בקשה לדיון מהיר הוא יופיע פתאום בוועדה למרות ששני חברים מהסיעה שלו נוכחים שם.
אנה שניידר: לגבי הסתייגויות, נצטרך לדבר על זה בנפרד, כי היום הנוהג הוא, לפחות בחוקים גדולים וחשובים, שכל חברי הכנסת רשאים להסתייג.
רשף חן: אז על אחת כמה וכמה לא צריך את התוספת.
אנה שניידר: כאן לא צריך, אבל כשנדון בהסתייגויות נצטרך לדבר על זה.
רשף חן: ברור שכל חברי הכנסת רשאים להסתייג, כי כל חברי הכנסת הם אלה שצריכים להצביע על זה.
אנה שניידר: אבל זה לא כתוב בתקנון, ולכן אני אומרת שנצטרך לתת את הדעת על זה.
ירדנה מלר-הורוביץ: הכוונה הייתה ברוח הדברים שלך, חבר-הכנסת חן, שכולם יבואו לידי ביטוי.
סגן מזכיר ה: מה שקורה היום, שכל אחד מבקש הסתייגות כדי לדבר – אתה לא יכול להרשות את זה.
רשף חן: זה חלק מהמשחק הפרלמנטרי.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זאת דברת מיותרת.
רשף חן: לא תחסום שור בדישו.
רשף חן: אני לא רואה שכל כך הרבה אנחנו עומדים שם לדבר את תוך הלילה.
ירדנה מלר-הורוביץ: פתחו את זה במיוחד לדיונים החשובים: תקציב, הסדרים, כדי לתת ביטוי.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה שקורה היום, שזה הפך לנורמה.
ארבל אסטרחן: לכן אנה אומרת שצריך לדון בזה, שאולי צריך לסייג את זה.
רשף חן: סעיף 104(ב) " בישיבה שאינה חסויה יוזמן המציע להשתתף בדיון.
רשף חן: הייתה הישיבה חסויה, כמשמעותה בסעיף 102א (ד) - יקבע יושב-ראש הוועדה את מידת השתתפותו של המציע בדיון הנערך לאחר שהציג הצעתו.
רשף חן: " בסדר גמור.
רשף חן: "(ג) חבר-הכנסת שאינו חבר הוועדה, המבקש להציע תיקון להצעת חוק שבדיון בוועדה, רשאי להגישה בכתב לפני הדיון, או להשתתף בדיון לצורך הצגת הצעתו; חבר-הכנסת רשאי לבקש כי הוועדה תדון בהצעתו גם שלא בנוכחותו".
אנה שניידר: אנחנו רוצים להעביר את זה לפרק החקיקה.
רשף חן: בדיוק, זה בעצם סוג של הסתייגות.
רשף חן: זה יעבור לפרק החקיקה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא רק חקיקה.
ירדנה מלר-הורוביץ: אבל פה כתוב בפירוש "תיקון להצעת חוק".
רשף חן: זה 100% הצעת חוק.
רשף חן: (ד):"נמנה המציע כאמור בסעיף קטן (ג) על סיעה המיוצגת בוועדה, יחליט יושב-ראש הוועדה לתת לו רשות הסתייגות, אם הצעתו לא התקבלה בוועדה; נמנה המציע עם סיעה שאינה מיוצגת בוועדה, רשאי הוא להסתייג, אם הצעתו לא התקבלה בוועדה.
רשף חן: " לא נדון בכל זה עכשיו, נביא את זה בשלבים הסופיים.
רשף חן: התוספת של ועדת לוי: "מלבד חברי הכנסת, ישתתפו בישיבת ועדה גם עובדים של הכנסת, שנוכחותם דרושה בוועדה".
ארבל אסטרחן: זה נראה מיותר.
אנה שניידר: זה מיותר לגמרי.
רשף חן: סעיף 106: "ועדה קבועה רשאית להזמין לדיוניה משקיפים קבועים מנציגי הסיעות שאינן מיוצגות באותה ועדה, אם אין התנגדות לכך בוועדה.
אנה שניידר: זה לא קורה.
אנה שניידר: אני לא מכירה שאי פעם השתמשו בזה.
רשף חן: כל חבר-כנסת רשאי להשתתף בדיונים, גם הוא לא חבר בוועדה, לא?
ארבל אסטרחן: לא, רק יושב-ראש הכנסת.
רשף חן: חבר-כנסת רוצה לשמוע דיון של ועדה - - -
ארבל אסטרחן: אין לו זכות לעשות את זה לפי התקנון היום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אלא אם הוא נכנס כממלא מקום.
אנה שניידר: תמיד יושבים חברי-כנסת ושומעים דיונים.
ארבל אסטרחן: התקנון לא מאפשר את זה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הנוהג אומר שיושבים.
ארבל אסטרחן: אקרא את הסעיף: "יושב-ראש הכנסת או הסגנים רשאים להשתתף בדיוני ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: יושב-ראש הכנסת רשאי להשתתף בדיוני כל אחת מוועדות הכנסת".
רשף חן: סעיף 166, שאנחנו דנים בו, עוסק בזה שיושב ראש ועדה יזמין לדיון חבר-כנסת שאינו חבר ועדה, שהציע הצעה.
אנה שניידר: מכאן יוצא, שמי שלא מוזמן לוועדה לא יכול להשתתף.
ארבל אסטרחן: יושב-ראש ועדה יכול להגיד שכל מי שאינו חבר ועדה יוצא החוצה, והוא יכול להוציא גם חברי-כנסת.
רשף חן: למה שלא נקבע שכל חבר-כנסת יכול להיות נוכח בדיוני כל ועדה שהדיונים שלה לא חסויים, ויושב ראש הוועדה רשאי לתת לו רשות דיבור, לא חייב.
אנה שניידר: אבל אסור לו להצביע.
רשף חן: ודאי שלא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה שאתה אומר, זה להחליף את סעיף 104 הקיים.
אנה שניידר: אפשר לכתוב את זה אחרת, שיושב ראש ועדת רשאי להתיר לחבר כנסת שאיננו חבר ועדה להשתתף בדיון, ולתת לו רשות דיבור.
רשף חן: חבר-כנסת רוצה להיכנס ולשמוע את דיוני ועדת הקליטה.
רשף חן: הוא לא חבר שם.
אנה שניידר: אף אחד לא יגיד לו לצאת.
רשף חן: אז זה צריך להיות כתוב.
ארבל אסטרחן: היום, לפי התקנון, אפשר להגיד לו לצאת.
רשף חן: מזמינים מומחים, לוביסטים, עיתונאים, אבל שחבר הכנסת ייצא החוצה, זה לא סביר.
ארבל אסטרחן: אם זה המצב שאתה מתאר, שיש לוביסטים ועיתונאים, ברור שגם חבר-כנסת יכול להיות.
ארבל אסטרחן: אבל יש מצב שהיושב ראש יכול להגיד שכל מי שאינו חבר ועדה יוצא.
רשף חן: לדעתי, עדיין חבר-כנסת יכול לשבת שם ולשמוע את הדיון.
רשף חן: העיתונאים נכנסים ברשות היושב ראש, האם גם חבר-הכנסת צריך את רשות היושב ראש?
רשף חן: זה לא מתקבל על הדעת.
אנה שניידר: בדרך כלל זה באמת לא סביר לא לתת לחבר כנסת להיות.
רשף חן: צריכה להיות הוראה גורפת.
ארבל אסטרחן: אז תסתכל על 106 הקיים, נהפוך אותו ל-(ב).
ארבל אסטרחן: נשאיר את החובה של יושב-ראש הוועדה להזמין את מי שהציע את ההצעה.
רשף חן: את צודקת, השתתפות חברי-כנסת שאינם חברים בוועדה, סעיף קטן (א) יהיה: "חבר-כנסת שאינו חבר בוועדה רשאי להיות נוכח בדיוניה" זה למעט ישיבות ועדת החוץ והביטחון.
ארבל אסטרחן: למעט ישיבה חסויה.
רשף חן: "חבר-כנסת, שאיננו חבר בוועדה, רשאי להיות נוכח בכל ישיבה שאיננה חסויה, ובמידה שאיננו ממלא מקום יהיה רשאי להשתתף בדיון ברשות היושב ראש.
ארבל אסטרחן: לא צריך להגיד את זה, כי אם הוא במקום אז הוא דינו כדין חבר הוועדה.
רשף חן: אז: "חבר-כנסת שאיננו חבר בוועדה ואיננו ממלא את מקומו של חבר הוועדה".
ארבל אסטרחן: "רשאי להיות נוכח בכל ישיבה שאינה חסויה, ורשאי באישור היושב ראש להשתתף בדיון.
רשף חן: אז סעיפים קטנים (א) ו-(ב) נשארים כפי שהם, סעיפים (ג), (ד) עוברים.
רשף חן: סעיף 105 יורד לגמרי.
רשף חן: סעיף 149: "ועדה רשאית להזמין לישיבותיה כל מי שדרוש לה לצורך הדיון, לשמוע את דעתו ולבקש ממנו מידע".
רשף חן: מי מחליט את זה, היושב ראש?
ארבל אסטרחן: הוועדה.
ארבל אסטרחן: לכאורה, היום גם זימון נושאי משרה זה ועדה.
רשף חן: לדעתי זאת צריכה להיות החלטה של יושב-ראש הוועדה, זה התפקיד שלו, הוא צריך לקבל אישור?
ארבל אסטרחן: אם הוא לא רוצה וכולם רוצים?
ירדנה מלר הורוביץ: בדיוק, ואז הוועדה מזמינה.
ירדנה מלר הורוביץ: הוא אומר: אני נגד, אבל אתם החלטתם אז אני מזמין.
ירדנה מלר הורוביץ: הסעיף הזה לא סתם ככה מנוסח.
רשף חן: אז אפשר להוסיף סעיף נוסף שאומר שבמקרה של מחלוקת בין יושב-ראש הוועדה לבין מי מחברי הוועדה בשאלה אם להזמין מישהו או לא להזמינו, הוועדה תחליט.
רשף חן: זה דומה לשאלה אם להעלות נושא על סדר היום בוועדה.
אנה שניידר: נעשה את זה כמו נושא לסדר היום, זה אותו רעיון.
ארבל אסטרחן: סעיפים 98 ו-103, אלה שני הסעיפים שבהם הסדרנו את נושא סדר היום.
ארבל אסטרחן: אם יש מחלוקת תכריע הוועדה, אנסח את זה.
רשף חן: אם יש מחלוקת על הזמנה או על אי הזמנה.
ארבל אסטרחן: זה טיפה שונה מהנוסח היום.
ארבל אסטרחן: היום כתוב: "ועדה קבועה רשאית להזמין מזמן לזמן לישיבותיה: (1) מומחה לשאלה שבה דנה הוועדה, בין שהוא חבר הכנסת ובין שאיננו חבר בה.
ארבל אסטרחן: (2) כל אדם, או בא-כוחו של גוף או חוג מסוים, שיש לו עניין בשאלה שהוועדה דנה בה, לשמוע את דעתו תשובות על שאלות שהיא תמצא לנכון להציג לו."
רשף חן: עזבי את זה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הפרוצדורה בכל מה שקשור למוזמנים היא שיש את יושב-ראש הוועדה, יש מנהל הוועדה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם מישהו הגיש הצעת חוק או הצעה לסדר היום שואלים אותו מי לדעתו האנשים שיש להזמין.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ברגע שאתה מכניס את העניין שיכולים לכפות או יכולים להתנגד, נמצא את עצמנו במקומות שלא רצינו להגיע אליהם.
רשף חן: אתה חושב שצריכה להיות פררוגטיבה מוחלטת של יושב-ראש הוועדה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כן, אם הוא מתנגד בצורה נחרצת למשהו, הייתי מכניס סעיף שקורא לו לסדר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ירדנה, מה קורה בוועדות, למיטב ידיעתך?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש נושאים שהועלו, היושב ראש, מנהלת הוועדה, היועצת המשפטית מתדיינים - - -
ירדנה מלר-הורוביץ: אם זה נושא שחבר כנסת מעלה, אני פונה אליו ומציעה לו מוזמנים, ושואלת את מי הוא רוצה להוסיף.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ממה אני חושש?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שברגע שמכניסים כל מיני סעיפים, מכניסים רעיונות לכל מיני אנשים.
ארבל אסטרחן: זה בעיקר יהיה כשהיושב ראש לא רוצה להזמין מישהו, והוועדה מאוד רוצה לשמוע אותו.
ארבל אסטרחן: ירדנה מלר-הורוביץ: נכון.
ארבל אסטרחן: היום הכוח הוא בידי הוועדה.
רשף חן: אז אנחנו לא צריכים להוציא את זה מידיה.
רשף חן: את התוספת הזאת של מחלוקת צריך להשאיר.
רשף חן: אנחנו בעצם מעגנים את המצב הקיים.
אנה שניידר: את סעיף 150 צריך לנסח מחדש לאור החוק הזה, שבינתיים לא עבר.
רשף חן: נקווה שזה יעבור ואז נעשה את התיקון.
ארבל אסטרחן: לזה נצטרך להביא נוסח חדש כשהחוק יעבור.
אנה שניידר: גם לסעיף 151 כולו.
ארבל אסטרחן: סעיף 152 תואם את 42(ג) של חוק יסוד: הממשלה, לכן צריך להשאיר אותו.
רשף חן: סעיפים 153 ו-154 גם קשורים לזה.
ארבל אסטרחן: סעיף 42(ד) של חוק יסוד: הממשלה היום אומר, שוועדה מוועדות הכנסת רשאית לחייב עובד מדינה - את זה אנחנו מורידים.
ארבל אסטרחן: אבל הסעיף גם אומר שהכנסת או כל ועדה מוועדותיה, במסגרת מילוי תפקידיה, רשאיות לחייב שר להופיע בפניהן.
ארבל אסטרחן: לכן, את סעיף 152 אולי כן צריך להשאיר.
רשף חן: כן, זה נשאר כפי שהוא.
אנה שניידר: גם סעיף 153 צריך להישאר.
רשף חן: "הופעתו של מי שהוזמן להתייצב לפני ועדה קבועה לפי סעיפים 14, 106, או 106א תהא שלא בנוכחות מוזמנים אחרים, שאינם נציגי ממשלה, אם ביקש זאת מיושב-ראש הוועדה.
אנה שניידר: זה צריך להישאר.
אנה שניידר: אי התייצבות צריך להוריד לאור מה שיהיה בחוק.
רשף חן: סעיף 155, ייצוג של שר: " שר רשאי להביא לדיוני ועדה את העוזרים שהוא זקוק להם, או להיות מיוצג על-ידי עוזר שהשר מילא את ידיו לכך.
רשף חן: " הסעיף הזה בסדר, שר יכול להיות מיוצג על ידי עוזר והוא יכול להביא אתו עוזר.
רשף חן: סעיף 156: "הקשר בין ועדה מוועדות הכנסת לבין משרדי הממשלה, לרבות הגופים הכפופים לשר הממונה על אותו משרד, הוא רק באמצעות השר הנוגע בדבר" – בסדר.
רשף חן: "סעיף 157: "בעניין שאינו הצעת חוק ואשר נמסר על-ידי הכנסת לדיון אחת הוועדות, תניח הוועדה את מסקנותיה על שולחן הכנסת, זולת אם החליטה הוועדה, מטעמים מיוחדים שתציין בהחלטתה, שלא לפרסם מסקנותיה; הוועדה רשאית שלא לפרסם את הטעמים להחלטתה; מסקנות של ועדה שיונחו על שולחן הכנסת, יונחו בצירוף מסקנות מיעוט בוועדה, אם היו כאלה.
ארבל אסטרחן: יש כוכבית שאומרת: "בדיון בנושא שהועבר לוועדה בעקבות הצעה לסדר יום, לא תחרוג הוועדה במסקנותיה מהנושא כפי שהוגדר והוסבר בעת דיוני הכנסת.
ארבל אסטרחן: טוען חבר-הכנסת המציע שהמסקנות חורגות מגדר הנושא, יביא יושב ראש הוועדה את הדבר בפני ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: " זאת החלטת ועדת הכנסת משנת 78'.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה קצת אנכרוניסטי, מה גם שאין מסקנות, לפחות לפי ההכרזות שאנחנו נדרשים לשאת במליאה.
רשף חן: אפשר להוסיף משפט קצר, שאומר שמסקנות הוועדה לא יחרגו מהנושא שהועבר למליאה.
ארבל אסטרחן: פה כתוב שזה רק נושא שנמסר על ידי הכנסת, מה קורה אם זה דיון יזום בוועדה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אין מסקנות פורמליות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש הצעה לסדר יום שעוברת מהמליאה, ויש הצעה לדיון מהיר שעוברת את נשיאות הכנסת - - -
רשף חן: איפה הדיון המהיר?
ארבל אסטרחן: זה סעיף מיוחד.
רשף חן: אבל נדמה לי שמה שחל על העברה מהמליאה חל גם על דיון מהיר, מבחינת מסקנות.
ארבל אסטרחן: השאלה שלי היא מה עם דיון יזום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: דיון יזום זה שיושב ראש הוועדה אומר שהוא רוצה לדון בנושא מסוים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אין חיוב להנחת מסקנות.
רשף חן: האם יש רשות?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בעבר היה מונח מסמך שלא קראו לו מסקנות, סיכום דיון.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אבל אני חושב שזה חסר משמעות.
רשף חן: קודם כל, בסעיף 157(א) צריך: "נמסר על ידי הכנסת או על ידי הנשיאות".
אנה שניידר: מאחר שהיום בנושאים יזומים בוודאי שהוועדה לא מניחה מסקנות על שולחן הכנסת, וגם בנושאים שמועברים אליה לא כל כך רואים שמניחים, חשבנו שאולי כדאי להפוך את עניין המסקנות לרשות.
רשף חן: אז ועדה שדנה בנושא שאיננו הצעת חוק רשאית להניח את מסקנותיה בפני הכנסת.
אנה שניידר: אם היא מניחה, יש פרוצדורה.
רשף חן: אם ככה (א) זה רשאית להניח את מסקנותיה.
רשף חן: (ב) אם היא הניחה מסקנות אז יש מסקנות של מיעוט, אם היו כאלה.
ארבל אסטרחן: היום, כשחבר כנסת מגיש הצעה לסדר, והוא יודע שזה הולך לוועדה, הוא יודע שבטוח יהיו מסקנות.
ארבל אסטרחן: זה שינוי מהותי.
ירדנה מלר-הורוביץ: לא לוקחים את זה ממנו, אומרים: "רשאי".
ארבל אסטרחן: אם לא ירצו לכתוב מסקנות?
רשף חן: יש בזה משהו, אנחנו כל כך רגילים לזה שמזלזלים בפרוצדורה, אבל המליאה מחליטה להעביר נושא לוועדה, הוועדה אמורה להחזיר לה תשובה.
רשף חן: אחרת, ניצור מצב שכל הדיון יהיה - - -
ארבל אסטרחן: פה כתוב שרק מטעמים מיוחדים, שהיא תציין, היא יכולה לא לפרסם מסקנות.
אנה שניידר: הייתי עושה את זה הפוך, שהיא רשאית להניח את מסקנותיה על שולחן הכנסת, ואולי לחייב אותה אם המציע מבקש.
רשף חן: היום זה הפוך, כלומר שהיא תניח אלא אם כן המציע ויתר.
אנה שניידר: לא תמיד יש מסקנות מנושא הדיון, איזה מסקנות יכולות להיות מאסון הצונאמי, למשל?
אנה שניידר: זה יכול להיות לא קשור, ואז אתה חייב להניח את זה על שולחן הכנסת, אז יותר טוב לתת רשות להניח.
אנה שניידר: למה לא מבצעים את זה?
אנה שניידר: בגלל שלא נוח לבצע את זה, ואין סיבה לבצע את זה.
רשף חן: אז בואו נלך על ההצעה שוועדה שדנה בעניין, שאיננו הצעת חוק, רשאית להניח את מסקנותיה על שולחן הכנסת.
ארבל אסטרחן: והיא חייבת להניחן, אם ביקש זאת המציע?
רשף חן: לא תמיד יש מציע.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כלומר, מאחדים דיון יזום עם הצעה שעברה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא טוב.