GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ירדנה מלר: אם אתה שר, אתה יודע שאתה צריך לבוא לכנסת ביום רביעי לענות על הצעת חוק, טרטרת את היועץ המשפטי של המשרד שלך את הצוות שלך והעוזר שלך כתב לך נאום וביטלת פגישות כדי לבוא לכנסת ופתאום זה לא על סדר היום ואומרים לך לא רק שזה לא היום זה כנראה יהיה בשבוע הבא, ועוד פעם תבוא לעניין הזה בשבוע הבא.
רשף חן: אז ננקטו נגדו בדיוק אותם צעדים שנוקטים כנגד שר הבריאות שבשעה 23:00 חיכיתי לשאילתות ממנו והוא לא בא.
רשף חן: חברי כנסת באים לנמק את ההצעות חוק שלהם כמו אריות ואני לא רואה את המשמעות של הכוכבית הזו.
ארבל אסטרחן: אחרי שפורסם סדר היום, אחרי שהוא נדון, זה ירד מהמכסה הכוללת של הסיעה.
רשף חן: זה ירד מהמכסה של הסיעה אלא אם כן יו"ר הכנסת התיר להגיש הצעה אחרת במקומה, או דחה.
רשף חן: זה לא בא להעניש זה בא להקל.
רשף חן: יו"ר הכנסת יכול להביא לי הצעה חלופית שזה במקרה של הודעה מראש, או שהוא יגיד לי שאני לא אגיש את זה השבוע אלא בשבוע הבא.
ארבל אסטרחן: זה ירד מהמכסה אלא אם כן יו"ר הכנסת אישר להביא במקומה הצעה אחרת וזה יעלה בשבוע אחרי כן.
ארבל אסטרחן: "הצעת החוק הפרטית תפורסם ב"דברי הכנסת" כנספח לישיבה שבה הועלתה ההצעה לסדר-יומה של הכנסת".
ארבל אסטרחן: האם להתייחס לדחיית תשובה והצבעה לבקשת המציע.
ארבל אסטרחן: בעיקרון לא אמור להיות דבר כזה רק אם מישהו מנגד להצבעה.
ארבל אסטרחן: בעיקרון ההצבעה צריכה להיות מיד אחרי הדיון ואז אם מישהו מתנגד לדחייה יש הצבעה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם השר השיב, אבל אם השר לא משיב הדיון לא הסתיים ואז כאילו לא צריכה להיות מיד ההצבעה.
רשף חן: הסעיף של דחייה והצבעה לא קיים.
ארבל אסטראחן: הוא לא קיים בשום מקום והחלטנו להוסיף לגבי קריאה ראשונה שנייה ושלישית.
רשף חן: צריך להיות עוד סעיף שנקרא דחיית תשובה והצבעה.
רשף חן: בהסכמת המציע, רשאית הממשלה לדחות את מועד התשובה.
ארבל אסטרחן: לא תמיד יש תשובת ממשלה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם הממשלה לא משיבה אין בעיה.
ארבל אסטרחן: נגיד שחבר כנסת מציע, הממשלה מתנגדת ואז חבר הכנסת יכול להשיב - - -
רשף חן: התשובה וההצבעה היא התשובה של הממשלה.
רשף חן: בהסכמת המציע רשאית הממשלה לדחות את מועד תשובתה למועד אחר והצבעה על החוק תיערך באותו מועד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתה מנסח את זה כאילו הממשלה מבקשת והמציע מסכים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא תמיד כך, זו הסכמה הדדית.
רשף חן: הזכות של הממשלה להשיב והיא מוותרת על הזכות הזו.
ארבל אסטרחן: הייתי רוצה להוריד את הכוכבית הזו, משנתקבלה ההחלטה בכנסת יודיע יו"ר הישיבה..."
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר להוריד את זה אבל הבעיה אמיתית היא לאחר שמכריזים על הוועדה שאליה זה הולך, אז מתחילים להישמע מהמליאה דברים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מתי מותר לזרוק הצעות של וועדות?
רשף חן: כבר קיימנו את הדיון הזה, אתה חושב שלפני ההצבעה, ובפועל זה תמיד אחרי ההצבעה.
רשף חן: אתה יודע איך זה עובד.
רשף חן: אם החוק לא עבר אז אין בכלל טעם בוועדה, אחרי שהחוק עבר אומר היו"ר, זה עובר לוועדה למעמד האישה ומישהו אחר אומר מה פתאום הוועדה למעמד האישה, לוועדת הכלכלה, ככה זה עובד.
ארבל אסטראחן: לגבי הקריאה השלישית אמרנו שנתקבל חוק בקריאה שלישית יודיע יו"ר הישיבה לאחר שהכריז על תוצאות ההצבעה שחוק פלוני התקבל.
ארבל אסטראחן: האם גם פה אנחנו רוצים את זה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בפועל אומרים שהצעת החוק התקבלה בקריאה טרומית והולכת לוועדה פלונית להכנה לקריאה ראשונה.
ירדנה מלר: יותר מזה, למחרת יושבים במזכירות הכנסת ועוברים על סדר היום ורואים מה להעביר וכשיש מחלוקת הולכים לתוך הפרוטוקול כדי לראות מה היה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הוא לא מודיע שהיא התקבלה הוא אומר שהצעת החוק עברה בקריאה טרומית ועוברת לוועדה פלונית להכנה לקריאה ראשונה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: צריך להשאיר רק לשנות את הניסוח.
רשף חן: מה שאמור להיות זה, החליטה הכנסת להעביר את הצעת החוק לוועדה, יכריז יו"ר הישיבה שההצעה עברה בקריאה טרומית והיא עוברת לוועדה מסוימת ובמקרה של מחלוקת לגבי הוועדה תהיה קביעת הוועדה בהתאם לסעיף 117.
רשף חן: תבדקי אם ההפניה לסעיף 117 לא כוללת את זה כבר.
רשף חן: אני מציעה להגיד, או בנוסח שהוצמד בוועדה כי יכול להיות שמה שיציע חבר כנסת כבר לא אקטואלי.
רשף חן: לתת אפשרות או בנוסח שהוא הביא או אם בכל זאת הוועדה רוצה להביא נוסח מעט אחר.
רשף חן: יכולים להציע שינויים בחוק אבל השינויים המוצעים הם תמיד ביחס להצעת החוק שלו.
ארבל אסטרחן: זה מופיע פעמים, גם אם יש דעות שקולות וגם אם הוועדה מציעה להסיר וזה נדחה.
ארבל אסטרחן: איזה נוסח צריך להביא לקריאה ראשונה.
ארבל אסטרחן: למשל אם גדעון סער הציע ועדה ציבורית אם אני צריכה להכין את זה לקריאה ראשונה, הציעו למליאה לדחות את זה והמליאה דחתה את הצעת החוק הזו, אי אפשר להביא את זה בנוסח שלו, הנוסח שלו כבר לא מתאים לחוק, צריך לתקן ותו ולהכין נוסח אחר.
רשף חן: אני מבין ומסכים עם מה שאת אומרת, אבל זה חייב להיות בהסכמתו.
רשף חן: אני לוקח את הצעת החוק שלך משנה אותה לחלוטין, מצביע עליה, אין לה רוב, לא מעלים אותה.
ארבל אסטרחן: אתה אומר שזה מאפשר לגבור על הוועדה אם הוועדה שינתה את זה.
ארבל אסטרחן: אז או בהסכמתו, בנוסח שהציעה הוועדה.
ארבל אסטרחן: היום קבוע שזה באישור המליאה, אבל שינינו את זה.
רשף חן: למה אי אפשר מועד מאוחר יותר, ואם זה כשיאושר מועד מוקדם יותר?
ארבל אסטראחן: אנחנו לא רוצים שחבר כנסת יראה מה אושר בראשונה ואז מהר יביא משהו שלו לטרומית ויגיד שימזגו.
רשף חן: אז יכולים לא להעביר לו.
ארבל אסטראחן: אתה רוצה שיחסכו לך להכין את שלך לקריאה ראשונה.
ארבל אסטראחן: לא יאפשרו לך לראות משהו שעבר בקריאה ראשונה ואז תביא את הצעת החוק שלך ותבקש למזג.
ארבל אסטראחן: רק אם שלך עברה קודם.
רשף חן: אז ידונו בהצעה שעברה בקריאה ראשונה ובזו שעברה בקריאה טרומית.
ארבל אסטראחן: ויכול להיות שהראשונה תהיה כבר לקריאה שנייה ושלישית.
רשף חן: ואז ימשיכו לדון בהצעה לקריאה טרומית?
ארבל אסטראחן: לא, אין כבר מה לדון בה.
רשף חן: אז זה מגוחך, או שלא יעבירו לו או שידונו בשניהם ביחד, הגיוני לא להעביר לו, שהממשלה תתנגד ותגיד שכבר יש הצעה כזו, הגיוני שהכנסת תתנגד ותגיד שהוא רודף אחרי הצעת חוק, אבל העבירו לו את זה כבר.
רשף חן: אם היה רוב במליאה להעביר את זה וזה אותו נושא ואותו עניין, צריך לדון בזה ביחד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: את צריכה לכתוב בעניין של הגשת הצעות חוק לקריאה טרומית לא תונח הצעת חוק שהצעת חוק ממשלתית עברה קריאה ראשונה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תאסרי את זה במפורש בשלב המוקדם יותר.
רשף חן: אתם מתעלמים מהמציאות של החיים.
ירדנה מלר: אם הממשלה "תקעה" הצעת חוק בזה שהיא אמרה שהיא תעשה והיא לא רוצה לעשות ואתה אומר שתכריח אותם לדון בזה, ככה אתה חוסם אותו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם היא עברה קריאה ראשונה ממשלתית אי אפשר לחבר אליה הצעת חוק פרטית.
ארבל אסטרחן: הרעיון הוא שהוא לא יראה שעבר משהו בראשונה ואז ירוץ ויעביר את שלו בטרומית.
ארבל אסטרחן: אתה חוסך את הצורך בלעבור את הראשונה, עברת טרומית וישר מכינים אותך לשנייה ושלישית.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתה שומע בימי רביעי במליאה שעולה השר ואומר, אנחנו לא מתנגדים, אפשר להעביר בהסכמת המציע שימתין להצעת החוק הממשלתית שתבוא.
ארבל אסטרחן: יש כאן שני דברים, אחד מוצע שלא יהיה אישור ועדת הכנסת למיזוג הזה.
ארבל אסטרחן: ומה קורה עם זה שהעביר את ההצעה לקריאה ראשונה וחוזר בו.
ארבל אסטרחן: זו שעברה רק טרומית, באיזה שלב רואים אותה כאילו היא עברה טרומית או כאילו עברה קריאה ראשונה?
רשף חן: עדין צריך להעביר אותה קריאה ראשונה.
ארבל אסטרחן: סעיף זה זהה לנוסח הקיים, מדובר כל הפרוצדורות.
ארבל אסטרחן: הדבר היחידי ששיניתי, אם ההצעה היא מעל חמישה מיליון.
ארבל אסטרחן: חמישה מיליון כבר לא קיים כי חוק היסוד מצמיד את זה למדד אז כתבתי, הסכום הקבוע בחוק היסוד.
ארבל אסטרחן: יש בעיה ב(ז) מי יכול להודיע?
ארבל אסטרחן: עשינו סעיף לעניין פרק הצעות חוק ממשלתיות, כתבנו שם ראש הממשלה, השר שזה בעניינו, השר המקשר, אותו דבר?
רשף חן: הייתי עושה את זה כהוראה כללית.
רשף חן: אפשר להכניס גם את סדר ההודעות של הצעות חוק פרטיות.
רשף חן: בהתחלה יהיה קטע של מסירת הודעות, הודעות מטעם הממשלה ימסרו לפי הסדר שעשינו, הודעות מצד מציע הצעת חוק פרטית ימסרו לפי סדר המציג.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת שלא צריך פטור כשזו הצעה פרטית.
ארבל אסטרחן: הם הציעו שזה יהיה למחרת כדי שבכל זאת יהיה יום אחד של הנחה.
ארבל אסטרחן: היום כשזו הצעה פרטית אין חובת המתנה אפשר באותו יום להצביע וזה שונה ממשלתית שצריך יומיים, כי אומרים שזה היה מונח לפני הפטורים.
ארבל אסטרחן: פה נאמר אותו דבר, או בנוסח שהציעה הוועדה בהסכמת המציע.
רשף חן: בנוסח שהצביעו עליו.
ארבל אסטרחן: היה דיון והציעו להסיר את זה, זה עלה למליאה והמליאה דחתה.
ארבל אסטרחן: על איזה נוסח תהיה הקריאה הראשונה?
ארבל אסטרחן: לפי מה שכתוב היום את מה שגדעון סער הציע לטרומית צריך עכשיו לפרסם בכחול.
רשף חן: דחתה הכנסת את ההצעה, תתקיים הקריאה הראשונה בהצעת החוק כפי שהגיש אותה חבר הכנסת המציע, מתי?
ארבל אסטראחן: בטרומית.
ארבל אסטראחן: עלה יו"ר הוועדה ואמר שוועדת הכנסת מציעה להסיר, דחו את זה - - -
רשף חן: אם דחו את זה, זה לא חוזר לוועדה?
ארבל אסטרחן: הוועדה יכולה להגיד שזה ייעשה בנוסח אחר.
ארבל אסטרחן: מאז שונה החוק.
ארבל אסטרחן: כי היום, את ההצעה של גדעון סער אני לא יכולה להביא, היא בכלל לא מתאימה לסעיפים שבחוק, מאז שונה החוק.
ארבל אסטרחן: היא חייבת להביא משהו לקריאה ראשונה.
רשף חן: הוועדה מעלה לקריאה ראשונה?
רשף חן: היא יכולה לא להעלות את זה?
רשף חן: לתקוע את זה בוועדה?
רשף חן: צריך לפרסם ולהעמיד להצבעה זה עניין טכני לחלוטין.
רשף חן: אם הנוסח לא רלוונטי, החיים קשים, נתקן את זה בקריאה שנייה ושלישית.
רשף חן: זו דוגמא מובהקת שמאפשרת לתקוע את זה לנצח וזו ועדה שאת יודעת שלא רוצה והיא בטוח תתקע את זה.
ארבל אסטרחן: נשאיר את זה כמו שזה.
רשף חן: היא יכולה גם להמליץ להסיר אחרי דיון, לכן את יכולה לרשום, או בהסכמת חברי הכנסת בנוסח עליו הצביעה הוועדה, היא הכינה נוסח ואמרה מי בעד ומי נגד ויצא נגד.
ארבל אסטרחן: במצב כזה היועץ המשפטי יכול להגיד תדעו לכם שאם זה ייפול נצטרך להגיע להסכם עוד לפני הראשונה , צריך לתקן את זה לכחול, זה הולך ישר למליאה אבל אם היא הכינה נוסח לא יהיה עוד דיון.
ארבל אסטרחן: ועדת יצחק לוי הציעה להגביל את הזמן ל- 15 דקות.
ארבל אסטרחן: האם בפועל יש הגבלה לקריאה ראשונה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כדאי לקבוע גם להצעת חוק ממשלתית וגם לפרטית.
ארבל אסטראחן: על ממשלתית דברנו ואמרנו שלא.
ארבל אסטראחן: השאלה אם כשחבר כנסת מציג הצעת חוק פרטית רוצים להגביל את הזמן.
רשף חן: יו"ר הכנסת רשאי להגביל את הזמן ובתנאי שהזמן לא יפחת מ- 15 דקות.
ארבל אסטרחן: השאלה איך יופיעו השמות, עברו לוועדה כמה הצעות באותו נושא, ברור שייתכן בכחול נוסח אחד, וראיתי כבר כמה ועדות שהכינו כמה כחולים זהים זה לזה.
ארבל אסטרחן: מה יהיה סדר השמות, ועל זה תמיד יש מריבה.
ארבל אסטרחן: אם זה נדון בדיון מוקדם במועדים שונים, זה יהיה לפי מועדי הדיון.
ארבל אסטרחן: אם זה נדון באותו יום, זה יהיה לפי סדר ההגשה.
ארבל אסטרחן: בעבר היו הצעות שאמרו שאם יש כמה הצעות אז קודם יהיו היוזמים של ההצעות השונות ואז המצטרפים.
ארבל אסטרחן: כי היום אלה יוזמים ומצטרפים של הצעה ראשונה, יוזמים ומצטרפים של הצעה שנייה וכו'.
רשף חן: זה רעיון טוב, בעיקר עכשיו כשהגדרנו יוזמים.
ארבל אסטראחן: בפועל זה היה גם קודם.
ארבל אסטראחן: בעמוד 124 כתוב, בשעה שמחזירה ועדה לכנסת הצעות חוק בנושא אחד ולא ייחדה אותן, אפשר להציע לכנסת להחזיר לוועדה את הצעות החוק הללו כדי שתוגשנה בנוסח אחד.
ארבל אסטראחן: אם למשל הגיעו לוועדה שלוש הצעות חוק שתהיה ועדה ציבורית להסרת חסינות, ועדת הכנסת יכולה להגיש בכחול הצעה אחת או להגיש שלושה כחולים.
ארבל אסטראחן: הכוכבית אומרת שאם היא הגישה שלושה כחולים, חבר כנסת יכול להציע הצעה לסדר היום שזה יחזור לוועדה שתכין כחול אחד.
רשף חן: אני כחבר כנסת שאומר שמה שעושים פה זה מעשה נבלה, רוצים להעביר את ההצעה של פלוני ואת שתי הצעות החוק של אלמוני ושלמוני לא להעביר, זה לא לראוי ואני רוצה או שיחזירו את כולם או שיסירו את כולם.
ארבל אסטרחן: במקום "אחד המציעים..." נכתוב, "המציע".
ארבל אסטרחן: זה מתייחס למצב שבו כמה הצעות מוזגו לאחד וזה אותו דבר.
ארבל אסטרחן: גם כאן יש את עניין הזמן, לא יעלה על חמש דקות.
רשף חן: צריך לרשום לא יפחת מחמש דקות.
ארבל אסטרחן: כאן יש הבדל שבקריאה השנייה, היות וזה פרטי, מיד אחרי הצגת ההצעה ניתנת רשות דיבור של שלוש דקות לחבר הכנסת שהציע את החוק, אם היו כמה מציעים, לחבר הכנסת שעליו הסכימו.
רשף חן: זה לא לחבר הכנסת שהציע את החוק אלא לחבר הכנסת המציע, בכמה מציעים כבר טיפלנו.
ארבל אסטראחן: ואם אלה כמה הצעות שמוזגו?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הבעיה שלי היא שלא נוהגים לפי הסייג הזה, מה שקורה הוא שבמקום לתת את האופציה בקריאה שנייה למציע כעת, אחרי שהיו"ר גמר והציעו, מגיעים לברכות.
ארבל אסטראחן: אז זה יותר נכון שיהיה סעיף כזה, היות ומי שמציג את זה בקריאה שנייה זה יו"ר הוועדה.
רשף חן: אפשר להוסיף, ואולם, המציע רשאי לוותר על זכות הדיבור ולשאת דברים לאחר אישור החוק בקריאה שלישית, הוא יכול או זה או זה, הוא לא יכול לקבל את שניהם.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בעת הדיון בקריאה השנייה, או אחרי שהחוק התקבל.
ארבל אסטרחן: אם אלה כמה הצעות שאוחדו ואנחנו כן רוצים לתת לכל אחד.
רשף חן: לחבר הכנסת המציע או לכל אחד מחברי הכנסת המציעים במקרה של יותר מהצעה אחת שאוחדה.
רשף חן: מיד לאחר הצגת ההצעה או לאחר קבלת החוק לקריאה שלישית.
רשף חן: השאלה אם זה "או" או "נקודה פסיק", אתה יכול לוותר על ה"לנמק" ו"להודות", להודות קיים גם בפועל.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא נכון כי זה עושה זילות למצב האמיתי שבו יש חוק מאד מסובך מורכב עם צוות שהזיע עליו, מול חוק הזוי של סעיף וחצי והוא נותן קרדיטים מכאן ועד הודעה חדשה על עבודה שלא נעשתה.
ירדנה מלר: בקריאה שנייה יו"ר הוועדה הציג ונתן את ההרצאה ודיבר, בעצם היוזם זה חבר הכנסת, תן לו את הצ'אנס.
ארבל אסטרחן: יש עוד הבדל, החליטה ועדת הכנסת להעביר הצעת חוק לוועדה, הכוונה היא בטח אחרי הקריאה הראשונה, צריך להפוך את הסדר.
ארבל אסטרחן: בפועל זה לא מה שקורה, אם חבר כנסת רוצה שזה ילך לוועדה אחרת, פשוט במליאה הוא צועק לוועדה אחרת.
רשף חן: על הוועדות מחליטים בטרומית לא בראשונה.
ארבל אסטרחן: גם בראשונה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: במקרה הזה אנחנו מנחים את יו"ר הישיבה לפי התקנון.
רשף חן: זה לא נורא אם הוא פונה לוועדת הכנסת באמצעות המליאה, זה כל העניין.
ארבל אסטרחן: אז אנחנו משאירים את הנוסח הקיים, מאפשרים לו לפנות לוועדת הכנסת עוד לפני שזה עולה לסדר היום.
ארבל אסטרחן: להגיד שהוא רוצה שיודיעו למליאה שאחרי הראשונה זה לא יחזור לוועדת הזו אלא לשנייה.
ארבל אסטרחן: מי מודיע על זה בכנסת?
רשף חן: זה כבר הלך לוועדה.
ארבל אסטרחן: חבר כנסת שנפטר רואים אותו כאילו חזר בו.
ארבל אסטרחן: סעיף א' מדבר על העיקרון- חזר בו, יודיע בהודעה ליו"ר הכנסת, ואם עברה ההצעה לוועדה, בהודעה ליו"ר הוועדה.
ארבל אסטרחן: עד מתי חבר כנסת רשאי לחזור בו מהצעתו?
ארבל אסטרחן: צריכים להגיד מי עכשיו בעל ההצעה.
רשף חן: המציע הבא אחריו ייחשב כמציע.
רשף חן: הוא המציע יש לו את הסמכות לחזור בו מהצעת החוק.
רשף חן: את רוצה לתת זכויות ליוזמים אין בעיה, אבל לא לכל המציעים כי זה מגוחך.
רשף חן: אם יזמתי חוק החתמתי עליו עשרים אנשים והחלטתי לחזור בי, הם ימשיכו אותו?
ארבל אסטראחן: הם נשארים, הם גם רצו את זה אחרת הם היו כותבים את זה מחדש בעצמם, היות ואתה עשית את זה הם צרפו את השם שלהם לשלך.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני חושב שצריך להפריד בין יוזמים לבין אלה שהצטרפו, זה לא אותו דבר.
רשף חן: חזר בו המציע מהצעת החוק והיה המציע היחיד, היו כמה יוזמים להצעת החוק והוא היה היוזם היחיד לא המציע היחיד.
רשף חן: היו כמה יוזמים להצעת החוק, יימחק שמו של היוזם שחזר בו מרשימת מציעי הצעת החוק.
רשף חן: לגבי כמה מציעים, חזר בו המציע מהצעת החוק והיה המציע היחיד, יודיע יו"ר הוועדה.
רשף חן: פה צריך להיות, אלא אם הודיע היוזם על הסכמתו כי מציע אחר.
רשף חן: הוא יכול להעביר את זה למישהו אחר, אי אפשר לכפות עליו.
רשף חן: היו מלבד היוזם מציעים נוספים, רשאי היוזם להסכים כי אחד או יותר מהם יבוא במקומו כיוזם או מציע.
רשף חן: אם היו כמה יוזמים אז רק השם שלו יורד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא הגיוני.
ירדנה מלר: מתי זה יכול לקרות?
רשף חן: למשל חבר כנסת שנפטר.
ירדנה מלר: חבר כנסת נפטר נחשב כאילו הוא חזר בו, אתה לא יכול להמשיך את ההצעה שלו.
רשף חן: איפה ההסדר לגבי מי שמונה כשר?
ארבל אסטרחן: עמוד 126 , 142 הקיים, חבר כנסת שמונה כסגן כשר או סגן שר, יחולו על הצעותיו הוראות 142 כאילו חזר בו.
רשף חן: אנחנו צריכים להתייחס עכשיו לכל מצב שהראשון נמחק, מה ההבחנה שצריכה להיות.
רשף חן: הראשון תמיד יהיה היוזם ותמיד יהיה המציע כי אמרנו שאם הם לא הודיעו אחרת רואים את הראשון כיוזם.
רשף חן: אם יש לי מציע ויוזם אחד והוא נמחק מאחת הסיבות הקיימות, ההצעה מתה אלא אם הוא הודיע כי מציע אחר יבוא במקומו כיוזם.
רשף חן: זה יכול לקרות כשהוא חוזר בו זה יכול לקרות כשהוא מתמנה לשר וזה יכול לקרות שהוא מת רק אם הוא עושה את זה בצוואה מה שסביר להניח שיקרה.
רשף חן: אם יש יותר מיוזם אחד יבוא היוזם הבא בתור.
רשף חן: ההסדר הזה צריך לחול על כל שלושת המצבים.
רשף חן: זה צריך להיות אם חזר בו המציע מהצעת החוק, או נפטר או הפך לשר, זה יחול על זה.
ארבל אסטראחן: את הנפטר בכל זאת נעשה בסעיף נפרד.
רשף חן: נפטר או הפך להיות בלתי כשיר מכל סיבה אחרת, חדל להיות חבר כנסת, הושעה חברותו מהכנסת, יש הרבה סיבות.
ארבל אסטרחן: אם הוא חדל להיות חבר כנסת השם שלו לא קיים יותר.
ארבל אסטרחן: אני רואה שאת 142 א' ו- ב' לא הכנסתי משום מה.
רשף חן: לצערי לא הצלחנו להגיע לסוף, ננסה לקבוע לשבוע הבא ביום רביעי ב- 14:00 תודה לכם, הישיבה נעולה.
עו"ד ארבל אסטרחן: בעמוד 22, סעיפים 48-49, נוסחו מחדש.
דוד לב: מדוע מוזכר "מזכיר הכנסת ועובדי הכנסת"?
דוד לב: האם יושב-ראש הכנסת יאציל מסמכותו למזכיר הכנסת?
עו"ד ארבל אסטרחן: כתוב שהיועץ המשפטי לכנסת ייעץ לוועדות הכנסת.
עו"ד ארבל אסטרחן: האם לא ברור שהוא יכול לעשות את זה באמצעות אנשיו?
דוד לב: אם היתה נקודה אחרי המלים "מזכיר הכנסת", זה אומר שהיושב-ראש נותן הוראות למזכיר הכנסת.
דוד לב: אבל כשמזכירים גם את עובדי הכנסת, משמעות הדבר היא שהיושב-ראש מנחה גם את המזכיר וגם את העובדים.
רשף חן: יכול היה להיות כתוב רק "עובדי הכנסת", כי הרי מזכיר הכנסת הוא עובד הכנסת.
רשף חן: אבל כדי לכבד אותו הזכירו אותו בנפרד.
עו"ד אנה שניידר: אפשר אולי למחוק את המלים "שהיא חלק מהצעת חוק התקציב השנתי", כי אם אנחנו אומרים שהצעת התקציב תוגש לקריאה שנייה ושלישית במסגרת הצעת חוק התקציב השנתי, אז ברור שזה דרך ועדת הכספים והטיפול הרגיל בהצעת התקציב.
עו"ד אנה שניידר: רצינו להדגיש שזה גם בשלב שלפני הקריאה הראשונה וגם בשלב שלאחר הקריאה השנייה.
רשף חן: אני חושב שזה דווקא צריך להיות, אבל לא כך.
רשף חן: צריך להיות: "הצעת תקציב הכנסת תובא לדיון על-ידי יושב-ראש הכנסת בוועדה משותפת של ועדת הכנסת וועדת הכספים במסגרת הצעת חוק התקציב".
עו"ד אנה שניידר: אבל את הצעת חוק התקציב השנתי מגישה הממשלה, לא יושב-ראש הכנסת מביא את זה.
עו"ד אנה שניידר: אחרי שהממשלה דיברה עם חשב הכנסת מה הצרכים של הכנסת.
עו"ד אנה שניידר: החוברת הזאת היתה מונחת על שולחנכם בשלב הקריאה הראשונה ויש כאן פרק על הכנסת.
עו"ד אנה שניידר: לאחר מכן יושב-ראש הכנסת מביא את זה לוועדה המשותפת, על מנת שהיא תדון בהצעת החוק להכנה לקריאה שנייה ושלישית באמצעות ועדות כרגיל לגבי כל הצעת חוק.
רשף חן: מדוע מוזכר יושב-ראש הכנסת?
עו"ד ארבל אסטרחן: בנוסח הקודם לא הוזכר יושב-ראש, וביקשתם שיובהר שזה מגיע לידי יושב-ראש הכנסת.
רשף חן: אבל בסעיף 25 כתוב: "יושב-ראש הכנסת יביא לאישור ועדת הכנסת", כי כך זה בסעיף המקורי.
עו"ד אנה שניידר: זה נכון שאחרי שההצעה הזאת עברה קריאה ראשונה היא מגיעה לוועדה המשותפת, ומי שמביא אותה הוא יושב-ראש הכנסת.
רשף חן: הממשלה מביאה אותה.
עו"ד אנה שניידר: אני חוזרת על דעתי מהישיבה הקודמת, שהפרק הזה מיותר.
עו"ד אנה שניידר: כי אתה לא אומר כאן שום דבר שלא מופיע במקום אחר.
עו"ד אנה שניידר: הצעת חוק התקציב היא הצעת חוק כמו כל הצעת חוק אחרת.
רשף חן: אני חוזר על עמדתי מהישיבה הקודמת, שזה לא מיותר.
רשף חן: אני מבין שבוועדה יושב חשב הכנסת ולא רפרנט של משרד האוצר.
עו"ד אנה שניידר: נכון.
עו"ד אנה שניידר: מאחורי הקלעים הוא כנראה יושב עם רפרנט של משרד האוצר.
עו"ד אנה שניידר: השאלה היא איך תקציב הכנסת מגיע לדיון בוועדה המשותפת, האם החשב מביא את זה לאחר שהוא דן עם היושב-ראש.
דוד לב: האוצר קובע מספר בלי להתייעץ עם חשב הכנסת, והכנסת רשאית להגיד שזה לא המספר.
עו"ד ארבל אסטרחן: שוחחתי עם חשב הכנסת, והוא אומר כשכאשר מגיעה החוברת הכחולה, בכלל לא מתייעצים עם הכנסת והוא לא מתייעץ אתם, זאת אומרת הוא מקבל אותה בלי לראות אותה קודם.
עו"ד ארבל אסטרחן: יש שם סעיף "כוח-אדם", ונניח שהכנסת רוצה להעלות עוד 40 עובדים, היא תעשה את זה אחר-כך, זה לא מופיע שם, כי פשוט מעתיקים את מה שהיה בשנה שעברה.
עו"ד ארבל אסטרחן: אז יש הוועדה המשותפת, שבפניה מופיעים יושב-ראש הכנסת וחשב הכנסת.
עו"ד ארבל אסטרחן: חשב הכנסת אמר לי שהם מתעלמים ממה שכתוב בחוברת, הם מציגים את התקציב כמו שהם סבורים שהוא צריך להיות.
עו"ד ארבל אסטרחן: אותה ועדה משותפת מכינה אותו, עם כל התוכניות והפירוט, ומעבירה אותו לוועדת הכספים, שלא פותחת את זה שוב אלא רק משלבת את זה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בחוק הכללי.
עו"ד אנה שניידר: אם כך, מה שכתבנו כאן הוא בסדר.
רשף חן: אנחנו עוברים לעמוד 25, סעיף 56:
רשף חן: האם זה מבטא את המצב הקיים, שסדר היום נקבע עד יום שישי?
דוד לב: היום אנחנו מניחים על שולחן הכנסת ביום רביעי אחר הצוהריים, לפני סיום המליאה, את סדר היום של השבוע הבא.
דוד לב: בעבר הכנסת עבדה ביום שישי, ולכן כך זה מוזכר.
עו"ד אנה שניידר: לכן צריך לשנות מ"יום שישי" ל"יום רביעי".
רשף חן: הרי הצעות חוק עדיין לא עברו ועדת שרים לענייני חקיקה, ולכן עדיין לא יודעים אילו הצעות עולות לדיון.
דוד לב: אתה מדבר על הצעות חוק פרטיות.
דוד לב: מה שיעלה באותו שבוע במסגרת הצעות לסדר היום והצעות חוק, הן או הצעות חוק שעברו כבר 45 יום, או שיש הסכמת ממשלה או שיהיה פטור מחובת הנחה.
רשף חן: נניח שהצעת חוק שלי מונחת כמה זמן שהיא צריכה ואני רוצה להעלות אותה.
רשף חן: מתי אתה יודע לראשונה שאני, חבר הכנסת, רוצה שההצעה הזאת תעלה בשבוע הבא?
דוד לב: אתה אומר למזכירות שבוע קודם לכן.
דוד לב: מודיעים לממשלה אילו הצעות חוק יעלו.
רשף חן: וההצעה תהיה רשומה בסדר היום?
דוד לב: לא, כי הצעות לסדר היום והצעות חוק בקריאה טרומית הן לא סעיף בסדר היום.
דוד לב: בסדר היום מופיע: הצעות לסדר היום והצעות חוק.
דוד לב: התוכן עדיין לא קיים, כי הם לא סעיפים בסדר היום.
רשף חן: כלומר, זה לא מתייחס לתוכן אלא לראשי הפרקים.
רשף חן: מתי מפרסמים את התוכן?
דוד לב: חלק יידעו בסוף השבוע שלפני כן וחלק יידעו ביום שני, אחרי הנשיאות וכיו"ב.
רשף חן: השאלה היא האם לא צריך לכתוב בתקנון באיזה שלב חבר הכנסת יודע שהוא יכול לראות את סדר היום כפי שהוא באמת, כדי לדעת מתי הוא צריך לדבר וכדומה.
דוד לב: לדעתי זה ביום שני, כי בתיק במזכירות הכנסת יש כל ההצעות לסדר היום הרגילות וכן הצעות החוק שיידונו.
דוד לב: את ההצעות הדחופות הנשיאות עושה, ואז יש לנשיאות את ההצעות הרגילות לסדר היום ואת הצעות החוק שיידונו.
דוד לב: ביום שלישי בבוקר, בוועדת הכנסת, מתווספים הערעורים לגבי הצעות דחופות לסדר היום או פטור מחובת הנחה.
רשף חן: האם לא צריך להכניס לסעיף הזה מתי מפרסמים את סדר היום?
רשף חן: כי הסעיף הזה הוא כמעט חסר משמעות.
רשף חן: אנחנו יודעים מראש מה יהיה כל שבוע.
דוד לב: מה שכן מקבלים במפורש בסדר היום זה למשל הודעת ממשלה, אם יש; שעת שאילתות; הצעות חוק ממשלתיות; הצעות אי-אמון; הצעות חוק שאתה יודע שכבר הונחו בשבוע הקודם לקריאה שנייה ושלישית וכיו"ב.
דוד לב: ההקפדה היא, בדרך-כלל, שביום רביעי לפני תום המליאה סדר היום יונח על שולחן הכנסת.
רשף חן: אם כך, נכתוב "לא יאוחר מיום רביעי".
רשף חן: הצעות חוק ממשלתיות כבר מופנות לסדר היום הזה?
עו"ד ארבל אסטרחן: אם הן הונחו.
עו"ד ארבל אסטרחן: אבל אם הצעה מונחת ביום שני או ביום שלישי, אז לא יודעים עליה שבוע מראש.
רשף חן: אפשר אולי לכתוב: "פירוט הצעות חוק והצעות דחופות לסדר היום, שאושרו בנשיאות, יפורסם בסמוך לאחר ישיבת הנשיאות של יום שני".
דוד לב: כדאי אולי לכתוב את זה במקום הרלוונטי, בהצעות חוק פרטיות ובהצעות לסדר היום.
רשף חן: כאן זה סדר היום.
עו"ד אנה שניידר: מצד אחד רצוי לא להגביל את קביעת סדר היום מעבר לסביר, ומצד שני לא להטיל על המזכירות מגבלה שאולי היא לא יכולה לעמוד בה.
עו"ד ארבל אסטרחן: סדר היום הוא גם לא דינמי.
עו"ד ארבל אסטרחן: הרי ברגע שמונחת הצעת חוק ממשלתית או פרטית לקריאה שנייה ושלישית ביום שני, אז היא מיתוספת לסדר היום.
דוד לב: אני מציע שנשב עם אריה האן ונכין תרשים זרימה שיבוא לידי ביטוי בסעיף הזה, ובינתיים לא נדון בסעיף הזה.
דוד לב: הרי אתה לא רוצה לשנות, אתה רוצה שמה שקיים היום יהיה ברור.
עו"ד ארבל אסטרחן: זה סעיף חדש, שכבר קיים.
עו"ד ארבל אסטרחן: זאת היתה הצעה של יושב-ראש הכנסת לשעבר, אברהם בורג, שאמר שאם יש אירוע מאוד חשוב, הוא לא רוצה לחכות עד השעה 16:00 בשביל לדון בו.
עו"ד ארבל אסטרחן: נניח שהוא רוצה לקיים דיון ביום שני בשעה 08:30.
רשף חן: אני חוזר לסעיף 56.
רשף חן: הוספתם "יושב ראש הכנסת רשאי לעשות שינויים בסדר היום".
עו"ד ארבל אסטרחן: זה בא מוועדת יצחק לוי.
רשף חן: זה מתאר מצב קיים, שעושים שינויים בסדר היום?
עו"ד ארבל אסטרחן: כן, כל הזמן.
רשף חן: למה סעיף 57 לא חל בתוך זה?
עו"ד ארבל אסטרחן: כי זאת ישיבה שכל כולה מוקדשת לנושא המיוחד הזה.
רשף חן: היום המצב הוא שיושב-ראש הכנסת יכול לעשות שינויים בסדר היום מתי שהוא רוצה?
רשף חן: האם ההצעה של יצחק לוי מבטאת מצב קיים?
עו"ד ארבל אסטרחן: כן.
עו"ד ארבל אסטרחן: זה מופיע גם בכוכבית.
רשף חן: אני שואל שוב, למה סעיף 57 לא חל בתוך הסמכות הזאת?
עו"ד ארבל אסטרחן: כי יש סדר היום השבועי, ישיבות הכנסת, שהן הישיבות הקבועות שעליהן מדבר סעיף 56.
עו"ד ארבל אסטרחן: סעיף 57 זאת ישיבת נוספת, מיוחדת, שמוקדשת רק לנושא הזה.
עו"ד אנה שניידר: זה המצב הקיים.
רשף חן: בימים שני ושלישי הממשלה קובעת את סדר היום?
עו"ד ארבל אסטרחן: אלה הימים של הממשלה, ויש הוראה שאם נגמר סדר היום של הממשלה אפשר להוסיף סדר יום של חברי הכנסת.
רשף חן: הסיפא "ואולם רשאים היושב ראש והסגנים לקבוע לדיון זה מועד אחר באותו שבוע... " – זה חייב להיות בימים שני או שלישי.
רשף חן: כלומר, בחוקים כאלה הכול נקבע על-ידי הממשלה?
עו"ד ארבל אסטרחן: אז לא מקדישים שום יום להצעות פרטיות.
דוד לב: בשבוע הזה אין הצעות לסדר היום ואין הצעות פרטיות.
רשף חן: בסעיף הקודם היה: "בשתי ישיבות בכל שבוע יינתנו תשובות לשאילתות ...
רשף חן: יתנו יושב-ראש הכנסת והסגנים הודעה על מתן תשובות לשאילתות לחברי הכנסת לפני פתיחת הישיבה".
רשף חן: מדוע כל זה נמחק?
עו"ד ארבל אסטרחן: כי כך הוצע בוועדת יצחק לוי.
עו"ד ארבל אסטרחן: הם אמרו, שבפועל אין נוהגים על-פי הוראת סעיף 32(ד), הקובעת כי תשובות לשאילתות יינתנו בשתי ישיבות בכל שבוע.
רשף חן: למה הורידו את ההודעה על מתן תשובות לשאילתות תינתן לחברי הכנסת לפני פתיחת הישיבה?
עו"ד ארבל אסטרחן: כי בפרק של השאילתות, שהוא בהמשך, כתוב שהן תמיד יהיו על סדר היום.
עו"ד ארבל אסטרחן: בסעיף 68 כתוב: "השאילתות שנכללו בסדר היום של ישיבה למתן תשובה יונחו על שולחן הכנסת".
רשף חן: איך היתה אמורה להימסר ההודעה על מתן תשובות לשאילתות?
דוד לב: ההודעה תלויה על לוח המודעות בחוץ, וכל חבר הכנסת מקבל הודעה למחשב.
רשף חן: צריך להיות כתוב שתימסר הודעה.
עו"ד אנה שניידר: לדעתי זה צריך להיות כתוב בפרק על השאילתות.
עו"ד אנה שניידר: עשינו רה-אורגניזציה בפרק הזה.
עו"ד ארבל אסטרחן: נוסיף בסעיף: "הודעה תימסר לחברי הכנסת לפני הישיבה".
עו"ד ארבל אסטרחן: האם ברור מה קורה כשיש שבוע שיש בו רק שני ימי ישיבות?
עו"ד ארבל אסטרחן: האם ברור שהיום האחרון יוקדש להצעות של חברי הכנסת?
רשף חן: זאת אומרת, אם יש שבוע שיש בו רק שני ימי מליאה, רק היום הראשון הוא של הממשלה.
רשף חן: אם יש שבוע שיש בו רק יום מליאה אחד, לממשלה אין יום.