GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אתה מדבר כבר רבע שעה ומכל הדברים שלך אני לא מבין שם דבר.
זבולון אורלב: אני לא מבין מה הממשלה, שממונה על הדבר הזה, ואתה כאחראי על שירותי הדת, עושים כדי למנוע את הדבר הזה?
זבולון אורלב: מה עושים בפועל?
רוני בר-און: איך לא הבנת?
רוני בר-און: מן הסתם, כלום.
מאיר שפיגלר: הכי קל זה לבוא ולהגיד שלא עושים כלום.
מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר שכן נעשו דברים.
מאיר שפיגלר: היו ישיבות - - -
זבולון אורלב: עזוב אותי מישיבות, תוקנה מצבה אחת?
זבולון אורלב: הוגברה שמירה?
זבולון אורלב: אגב, זה לא נכון שהוכנה תכנית אב לשיפוץ בית העלמין.
זבולון אורלב: אני אומר לך באחריות, אין כזאת תוכנית.
שלמה בניזרי: ועדת שרים היתה אמורה לטפל בזה.
זבולון אורלב: ועדת השרים הזאת היתה בסוף אוקטובר 2004.
זבולון אורלב: אני התפטרתי ב-9.11.2004, זאת היתה ישיבת ועדת השרים האחרונה שעשיתי אותה במחטף כדי להניח תשתית שיתרחב, אבל לא קרה דבר.
מאיר שפיגלר: הועדה לא התכנסה.
שלמה בניזרי: אתה אמרת שיש תוכנית.
שלמה בניזרי: מי הכין אותה?
שלמה בניזרי: מי עומד מאחורי התכנית הזאת?
מאיר שפיגלר: אני אומר עוד פעם, חברות הקדישא ביחד עם אנשים - - -
שלמה בניזרי: חברות הקדישא יעשו משהו בלי שיעמדו להן על הראש?
מאיר שפיגלר: כרגע מדבר איתך אותו אחד שעומד להם על הראש.
מאיר שפיגלר: אגב, חברות הקדישא, שעד היום לא נתנו שקל לטובת כל הנושא, נתנו 700,000 שקלים.
זבולון אורלב: מה זה מעניין אותנו?
רוני בר-און: אדוני השר לענייני ירושלים.
צחי הנגבי: אדוני היושב ראש, אני מודה לך שנטלת את הפיקוד על הובלת הנושא בכנסת.
צחי הנגבי: אני מודה לחברי הכנסת אורלב ובניזרי ולחבר הכנסת פרץ שהעלו את הנושא לדיון בכנסת.
צחי הנגבי: שמענו למעשה סקירה שתוצאתה, כפי שברור, היא ששום דבר משמעותי לא השתנה, יכול להיות שנעשו אי אלו פעולות ברמה הבירוקרטית, אבל שום דבר משמעותי לא השתנה מאז שנפלה אותה החלטה באוקטובר.
צחי הנגבי: לכן השאלה היא איך אנחנו מתחילים לעשות דברים משמעותיים?
צחי הנגבי: הדברים המשמעותיים הם תמיד נגזרת של כסף.
צחי הנגבי: זה חזר בדברי הדוברים כאן.
צחי הנגבי: אנחנו נמצאים בחלון הזדמנות, זאת התקופה שמשרד האוצר מעצב את הצעתו לתקציב לשנת 2006 אותו הוא יביא בקרוב בפני הממשלה.
צחי הנגבי: ולכן אנחנו צריכים, אדוני היושב ראש, לעבוד בשני צירים מקבילים.
צחי הנגבי: אתה, כנציג הכנסת, יחד עם החברים האחרים, צריכים להפעיל מנוף על שר האוצר.
צחי הנגבי: אני, במקביל, אנקוט בדרך הבאה: למעשה לפני ימים לא רבים הוטלה עלי התפקיד של השר הממונה על ענייני ירושלים בעקבות פרישתו של השר שרנסקי.
צחי הנגבי: השר עסק בנושא, ראיתי תכתובות, אבל עיקר מאמציו והאנרגיות שלו הושקעו בנושא התפוצות, ולכן בנושאים שקשורים לירושלים, למרות שהוא היה מעורב ומאוד איכפתי, וגם סייר בהר הזיתים, בסופו של דבר טרם נפלו החלטות מעשיות.
צחי הנגבי: עם כניסתי לתפקיד לפני שבועיים קיימתי סיור בהר הזיתים.
צחי הנגבי: זה הסיור היחיד והראשון המשמעותי שעשיתי בתוקף תפקידי.
צחי הנגבי: בסיור השתתפו מוני בן ארי ואנשי החברה לפיתוח מזרח ירושלים, וראינו מקרוב את מה שהוצג כאן.
צחי הנגבי: אכן מצוקה ועזובה ובושה.
צחי הנגבי: אני מכנס בקרוב את ועדת השרים לענייני ירושלים.
צחי הנגבי: אני לא יודע כמה שרים משתתפים בה, בדרך כלל לא רבים, אבל זאת מסגרת סטטוטורית שלהחלטותיה יינתן משקל בכך שהן תהפוכנה להחלטת ממשלה, במידה ולא יהיה ערעור, ואני לא מניח שיהיה ערעור.
צחי הנגבי: במקביל אנחנו צריכים לעשות את המאמץ מול משרד האוצר.
צחי הנגבי: אני אפנה בימים הקרובים לשר האוצר.
צחי הנגבי: הוועדה צריכה למצוא את הדרך לפנות גם היא לשר האוצר.
צחי הנגבי: התקציב הנדרש הוא התקציב שפירט מוני, כי הוא עסק בנושא בתכנית שהוכנה לפני מספר חודשים.
צחי הנגבי: מצד אחד תקציב שנתי לאורך שנים לענייני שמירה, נקיון, תחזוקה, לוגיסטיקה, כפי שנדרש, מצד שני, תקציב עד הוק לפרק זמן שייקבע, כדי שייעשה פיתוח שיעלה את רמת איכותו ותפקודו של ההר.
צחי הנגבי: מי בסוף יהיה הגוף המרכז, אם זה יהיה פמ"י כמו שהציע מוני, או מב"י, כמו שהציע מאיר, יש לזה חשיבות בירוקרטית כזאת או אחרת, אבל זה פחות מעניין.
צחי הנגבי: בסוף נמצא את הגורם היעיל ביותר.
צחי הנגבי: אבל נדרשת הכרעה של משרד האוצר לכלול בבסיס התקציב כבר מ-2006 ואילך את המשאבים הרלוונטים.
צחי הנגבי: אדוני אני אדווח לך על המועד שבו תהיה ישיבת ועדת השרים.
צחי הנגבי: עוד לא קבעתי את המועד כי ישנם עוד שני נושאים שאני צריך לכלול אותם באותו דיון, כדי לסגור כמה נושאים הקשורים לירושלים.
צחי הנגבי: אני חושב שהפורום הזה הוא הפורום שישתף פעולה בשבועות הקרובים על מנת לפתור את הבעיה הזאת.
שלמה בניזרי: יישר כוח על היוזמה שלוקח השר, אני מאמין שהוא יצליח לקדם.
שלמה בניזרי: אם לא ייקבע גוף שינווט וירכז את כל הפעילות לא ייצא מזה דבר כי שוב תהיה השלכת אחריות מאחד לשני.
שלמה בניזרי: בנוסף, דיברת רק על האחזקה השוטפת.
רוני בר-און: השר דיבר על שני הדברים.
רוני בר-און: השר דיבר על שני מקורות מימון: מקור מימון אחד לתקציב תחזוקה שוטפת וכל מה שנגזר ממנו, ותקציב חד פעמי להשקעה בתשתיות ובתיקונים קריטיים שישדרגו את בית העלמין למצב התחלתי שאותו אפשר יהיה לתחזק.
זבולון אורלב: אני מציע לשר להיכנס תחת שתי ועדות השרים שהיו.
זבולון אורלב: כלומר, יש החלטה של אוקטובר שיש דברים שצריך לבצע אותם.
זבולון אורלב: צריך להקים את הוועדה העל-משרדית כי אם לא יהיה פה איגום משאבים - - -
צחי הנגבי: אני רוצה לדלג על זה.
צחי הנגבי: אני רוצה להביא החלטה לביצוע.
זבולון אורלב: אני אומר שזה צריך להיות במקביל, זאת עצתי.
זבולון אורלב: הדבר השני, אני מציע לך שבשיקולים על מי להטיל, יש להטיל על גוף שהוא סטטוטורי.
זבולון אורלב: חברה זה דבר חשוב, אבל חשוב שתהיה אחריות סטטוטורית על בית העלמין אחרת כל הדברים ילכו לאיבוד.
זבולון אורלב: אבקש מהיושב ראש לקבוע ישיבת המשך.
רוני בר-און: אנחנו קובעים ישיבת המשך לשבוע הראשון או השני מייד לאחר הפגרה.
רוני בר-און: אני מבקש משניכם, מכיוון שאתם מצויידים בחומר, להכין סיכום דיון של הישיבה פה על עמוד אחד שיתאר את המצוקה.
רוני בר-און: אני מעביר את הסיכום, בתאום עם השר הנגבי, אל שר האוצר.
רוני בר-און: בתנועת המלקחיים של השר ושל הוועדה אנחנו נביא את הכסף.
רוני בר-און: השאלה אם אפשר להגיד: ובא לציון גואל, עדיין בבין המיצרים?
רוני בר-און: בקשת יו"ר ועדת חוקה חוק ומשפט לפטור הצעת חוק התרת נישואין.
רוני בר-און: ביקשתי לזמן אתכם ולא לעשות את זה בהמשך ישיר לדיון בעניין בית העלמין בהר הזיתים כי מדובר בפטור מחובת הנחה.
רוני בר-און: הגיע לידי בקשתו של יו"ר ועדת חוקה חוק ומשפט במצורף הצעת חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בינלאומית) (תיקוני חקיקה) התשס"ה-2005.
רוני בר-און: ועדת החוקה תתבקש היום לחדש את דיוניה.
סיגל קוגוט: ההצבעה במליאה היתה על המשיכה וגם על הפיצול.
סיגל קוגוט: הפטור מחובת ההנחה להניח את החלק המפוצל היום.
סיגל קוגוט: הצבענו כבר על המפוצל.
רוני בר-און: אנחנו מתבקשים, איפוא, לאשר את החלק המפוצל להנחה בפטור מחובת הנחה לקראת קריאה שניה ושלישית.
רוני בר-און: מי בעד ירים את ידו?
רוני בר-און: בהצלחה.
רשף חן: אני פותח את ישיבת הוועדה.
רשף חן: בשלב הראשון המטרה של הוועדה תהיה אך ורק לעשות נוסח משולב, שלוקח את התקנון הקיים ומשלב בתוכו את הכוכביות שיש בו.
רשף חן: אם יש דברים שהם נוהג מקובל והם לא מופיעים ככוכביות, גם זה דבר שיוכל להיכנס לתוך התקנון החדש שנציע.
רשף חן: במקום שיש ויכוח האם הנורמה הקיימת והנהוגה היא נכונה או לא, אנחנו לא ניכנס לוויכוח הזה.
רשף חן: אנחנו נסמן אותו, נרשום אותו ונדע שזה נושא שאנחנו צריכים לחזור אליו בסיבוב השני.
רשף חן: זאת למעשה עבודה טכנית, והמטרה היא כמה שיותר מהר להגיע לנוסח שמבטל את המצב הקיים כרגע, כלומר שלא יהיו כוכביות.
רשף חן: אחר-כך נתחיל עם תהליך של בדיקת הנורמה הקיימת, האם אנחנו רוצים לשנות אותה או לא.
ארבל אסטרחן: זה לא זהה לקיים, כי לפעמים מדובר בסעיף הקיים פלוס תוספות של ועדת יצחק לוי.
רשף חן: מוסיפים סעיף הגדרות שמגדיר את חוק הכנסת, חוק החסינות, חוק יסודות התקציב, חוק משכן הכנסת וחוק מימון מפלגות.
אנה שניידר: ייתכן שיהיו לנו הגדרות נוספות במהלך הדיונים.
רשף חן: אני לא אעשה הצבעה על כל סעיף, אלא אם יש חילוקי דעות.
רשף חן: סעיף 2 – בחירת היושב ראש וסגניו.
רשף חן: זה מקביל לסעיף 1 הקיים: "הכנסת תבחר, בבחירות גלויות, את יושב ראש הכנסת ואת הסגנים ליושב ראש הכנסת, בכפוף לאמור בסעיף 10 לחוק הכנסת".
ארבל אסטרחן: צריך פה להוסיף כוכבית, שעל-פי הנוהג והנוהל מביאה הוועדה המסדרת או ועדת הכנסת הצעה למינוי סגנים.
אנה שניידר: זאת לא צריכה להיות כוכבית, כדאי להכניס את זה לנוסח.
אנה שניידר: אנחנו גם לא צריכים להגיד "על-פי הנוהג והנוהל".
רשף חן: כל מה שהוא נוהג או נוהל או כוכבית – ייכנס לתקנון.
ארבל אסטרחן: הנוסח יהיה: "הכנסת תבחר, בבחירות גלויות, לפי המלצת הוועדה המסדרת או ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: .."
רשף חן: לא, כי יושב ראש הכנסת נבחר בבחירות גלויות בלי המלצה.
ארבל אסטרחן: לגביו מה שקורה בפועל הוא, שעולה חבר הכנסת ואומר: אני מציע את חבר הכנסת פלוני.
ארבל אסטרחן: עולה חבר כנסת אחר ואומר: אני מציע את חבר הכנסת אלמוני.
ארבל אסטרחן: זה לא עובר דרך ועדת הכנסת.
רשף חן: אבל הסגנים הם כן דרך ועדת הכנסת.
רשף חן: הנוסח יהיה: "הכנסת תבחר, בבחירות גלויות, את יושב ראש הכנסת ואת הסגנים ליושב ראש הכנסת, בכפוף לאמור בסעיף 10 לחוק הכנסת; הצעה בדבר זהות הסגנים תובא לידי הוועדה המסדרת או ועדת הכנסת".
מאיר פרוש: מה יקרה אם לא יסתדרו בוועדה המסדרת, אז לא יוכלו לבחור את הסגנים אף פעם?
רוני בר-און: מה עושים היום?
אנה שניידר: אז יגיעו לוועדת הכנסת, עד שיסתדרו.
מאיר פרוש: למה לא במליאה?
אנה שניידר: המליאה בוחרת אותם על-פי המלצה.
מאיר פרוש: למה אני צריך המלצה?
רוני בר-און: השאלה שלך היא שאלה טובה לכל מצב.
רוני בר-און: כל דבר שוועדת הכנסת לא תצביע עליו או הדעות יחלקו בה, תמיד תשאל מה יקרה אם לא יסתדרו.
ארבל אסטרחן: יכול להיות שמספיק להגיד שההצעה תבוא לוועדת הכנסת, כי חוק הכנסת קובע שכל הסמכויות שבידי ועדת הכנסת הן בידי הוועדה המסדרת.
רשף חן: אם כך, נוריד את המלים "או הוועדה המסדרת".
אנה שניידר: אני מציעה: "הסגנים ליושב ראש הכנסת ייבחרו על-פי המלצה של ועדת הכנסת".
דוד לב: באשר לסעיף 1, בוורסיה קודמת של תיקון התקנון הועלה הרעיון שצריך לתחום בזמן את נושא בחירת היושב ראש.
ארבל אסטרחן: זה מופיע בהמשך.
רוני בר-און: אמרנו קודם שאלה נושאים שטעונים ליבון ענייני, לא בשלב הראשון.
רוני בר-און: יש שתי ורסיות, או תוך שבועיים או בישיבה הראשונה.
רוני בר-און: אני לא רוצה שנחליט על כך בשלושה אנשים.
רשף חן: השאלה היא האם אנחנו בכלל רוצים שהוועדה הזאת תחליט על זה.
רשף חן: כי זה שהוועדה לפנינו המליצה זה בסדר, אבל זה עדיין שינוי מהותי.
רוני בר-און: אבל אין נורמה.
רוני בר-און: סמנו ליד זה כוכבית ונחזור לזה.
רשף חן: בסעיף 1א, סייג לבחירה, חל שינוי?
ארבל אסטרחן: לא, זה זהה לסעיף הקיים, על כל תתי הסעיפים שלו, והוא חדש.
רשף חן: סעיף 3 נשאר כפי שהוא.
מאיר פרוש: מאיפה אוסף התיקונים?
רוני בר-און: מכל מה שהצטבר בהערות השוליים, ויש עליו קונסנזוס.
רוני בר-און: מה שנקרא "הלכה ומורים כן".
ארבל אסטרחן: סעיף 4 הוא חדש לגמרי.
ארבל אסטרחן: בוועדת יצחק לוי הם הציגו שתי חלופות.
ארבל אסטרחן: זאת חלופה שהוועדה שישבה בכנסת הקודמת אימצה אותה, שיושב ראש הכנסת ייבחר לא יאוחר מהמועד שבו כונסה הכנסת לצורך כינון הממשלה.
אנה שניידר: ברור שצריך לקבוע את המועד לבחירתו של היושב-ראש.
אנה שניידר: אם אתם לא רוצים להחליט עכשיו מה יהיה המועד, אנחנו נסמן לעצמנו שזה סעיף שצריך ללבן אותו.
ארבל אסטרחן: הצעת הוועדה היתה שהוא ייבחר תוך שבועיים מישיבתה הראשונה של הכנסת.
רשף חן: אנחנו נעשה שלב ביניים בין השלב הראשון לשלב השני.
רשף חן: אלה דברים שברור לנו לגמרי שאנחנו חייבים להחליט עליהם כבר עכשיו.
רשף חן: נעשה ישיבה מיוחדת כדי לדון בהם כבר עכשיו.
רוני בר-און: אני מציע לא לדון בזה בוועדה המשנה, אלא במליאה, כי אם אתה דן בוועדת המשנה אתה מקיים דיון כפול.
רוני בר-און: תבוא עם המלצה, וממילא במליאה כולם ירצו לדבר.
רשף חן: אני מקבל את הדברים.
רשף חן: אנחנו פונים אל יושב-ראש ועדת הכנסת, כדי לקיים דיון במליאת הוועדה על כל הרשימה של הדברים שעליהם יהיו מחלוקות לגופם של דברים.
מאיר פרוש: כמה זמן יש להקים ממשלה?
רוני בר-און: שישה שבועות בסיבוב הראשון ועוד תוספת.
אנה שניידר: לפי החוק החדש זה שונה, 28 ימים ועוד 14.
רשף חן: האם סעיף 5, סייג לכהונה, זהה לחלוטין לסעיף 2 הקיים?
רשף חן: אנחנו מאשרים את הנוסח.
ארבל אסטרחן: אתם לא רוצים להיכנס לתוכן.
ארבל אסטרחן: בעבר אם סיעה רצתה להחליף חבר שלה, והחבר מסרב, השאלה היא איך אפשר להעביר אותו מתפקידו.
רשף חן: זה אומר שלא עושים רוטציות מראש.
ארבל אסטרחן: אלא אם הוא מתפטר.
ארבל אסטרחן: אם הוא לא רוצה, הוא הנציג של הסיעה כסגן יושב-ראש.
רשף חן: הסעיף הזה הוא לא באותה רמה כמו סעיף 4, תרשמי את זה כהערה.
ארבל אסטרחן: זה מופיע בסעיף 11.
רשף חן: סעיף 3(א), האם יש שינוי?
אנה שניידר: זה סעיף חדש.
רשף חן: זה נשאר כפי שהוא, כולל כל סעיפי המשנה.
רשף חן: סעיף 9 מקביל לסעיף 3(ג), וגם הוא ללא שינוי.
רוני בר-און: מה פירוש "נושא משרה"?
ארבל אסטרחן: יש הגדרה לפני כן, זה יו"ר או סגן יו"ר.
רשף חן: סעיף 10 הוא סעיף חדש.
רשף חן: האם המקור שלו הוא כוכביות או נוהג?
ארבל אסטרחן: הם כתבו סעיף חדש: "נוהל התפטרותו של יושב ראש הכנסת מכהונתו אינו מוסדר כיום לא בחוק יסוד: הכנסת ולא בתקנון הכנסת".
אנה שניידר: תעבירי אתו לרשימה לדיון במליאה של ועדת הכנסת.
רוני בר-און: אין היום פתרון סטטוטורי לעניין הזה?
רשף חן: אין לזה פתרון וצריך לזה הכרעה מיידית.
רשף חן: אני מציע שנקיים ישיבה מיוחדת של ועדת המשנה לדיון בדברים האלה, נזמן את חברי הוועדה ונאמר להם במה אנחנו מתכוונים לדון.
אנה שניידר: עדיין תהיה לך כפילות עם מליאת הוועדה.
רשף חן: בסעיף 10 נדון בישיבה מיוחדת.
ארבל אסטרחן: החלטנו על כך בכנסת הקודמת.
רשף חן: זה מופיע בכוכבית?
אנה שניידר: זה פרי עבודתה של הוועדה הקודמת.
רשף חן: סמני את זה גם לשינוי.
רשף חן: סעיף 13 מקביל לסעיף 5.
רשף חן: האם הנוסח זהה?
ארבל אסטרחן: הורדנו את המלים "יעמיד את השאלות להצבעה ויקבע את תוצאותיה וכן התוצאות של כל בחירות המתקיימות בכנסת".
ארבל אסטרחן: זאת המלצה של ועדת יצחק לוי.
ארבל אסטרחן: הם כתבו שזה כלול בקביעה כי הוא ינהל את ישיבות הכנסת.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה, גם זה לא ממצה, אז מספיק להגיד שהוא ינהל את ישיבות הכנסת.
רשף חן: השאלה היא אם על פי דין קבוע, למשל, שהוא זה שקובע את ההצבעות.
ארבל אסטרחן: זה תפקיד היושב-ראש.
רשף חן: אני לא מסכים אתך.
רשף חן: יש פה קביעה שיש בה מהות מסוימת, שאם יש איזשהו ויכוח מה התוצאה, יושב-ראש הכנסת הוא הפונקציה שקובעת.
רשף חן: את זה אי-אפשר להוריד, אם זה לא כתוב בשום מקום אחר.
דוד לב: הכרזת היושב-ראש על תוצאות ההצבעה מופיע בפרק ההצבעות.
ארבל אסטרחן: זה מופיע בסעיף 63.
אנה שניידר: יכול להיות שהמלים האלה באות לכסות את העובדה שהוא ממלא את מקומו של נשיא המדינה.
רשף חן: אני לא רואה למה המלים "ויקבע את תוצאות ההצבעות" מיותרות.
רשף חן: אני חושב שצריך להחזיר את המלים האלה.
אנה שניידר: אין בעיה.
רוני בר-און: אי-אפשר לכתוב פה אינוונטר של כל מה שהיושב-ראש עושה.
רוני בר-און: למה שקביעת תוצאות ההצבעה לא יופיע בסעיף 62?
דוד לב: נצטרך לקיים שינוי יסודי מאוד, בגלל ההצבעה האלקטרונית.
רוני בר-און: בסעיף ההצבעות נוסיף סעיף קטן, שיאמר שהיושב-ראש יקבע ויודיע את תוצאות ההצבעה.
ארבל אסטרחן: בסעיף החדש שהם מציעים בוועדת יצחק לוי לעניין ההצבעות, בעמוד 55, לאחר שהם תיקנו את סעיף 63 הם מסבירים: "בהצבעה בהרמת יד, בהצבעה אלקטרונית" – ואחר כך (ג): "בגמר ההצבעה יודיע היושב-ראש את תוצאותיה ויכריז על ההצעה שנתקבלה".
רוני בר-און: אני מציע שייכתב שבגמר ההצבעה יודיע את תוצאותיה.
רשף חן: נשאיר את הסעיף כמו שהוא, אבל כשנגיע לסעיף 63 נוודא שזה אכן ייכנס לשם.
דוד לב: יש סמכויות ליושב ראש, שניתנות לסגן יושב ראש בהיעדרו.
אנה שניידר: לדעתי זה מיותר.
ארבל אסטרחן: סעיף 29 בחוק משכן הכנסת ורחבתו אומר: "בזמן ישיבות הכנסת, בהיעדר יושב ראש הכנסת, ימלא יושב ראש הישיבה את מקום יושב ראש הכנסת לעניין חוק זה".
ארבל אסטרחן: סעיף 30א: "יושב ראש הכנסת רשאי לאצול בכתב לסגן יושב ראש הכנסת את סמכויותיו".
ארבל אסטרחן: זה מזכיר שיש עוד הוראות בעניין הסגנים בחוק המשכן.
אנה שניידר: אפשר להגיד: בכפוף לאמור בסעיפים 29 ו-30 בחוק משכן הכנסת.
אנה שניידר: לדעתי לא צריך את זה, כי זה רק לפרשן שיידע שיש בעוד מקום הוראות לגבי סגן יושב ראש הכנסת שממלא תפקיד של יושב ראש הישיבה.
דוד לב: אפשר לציין בסוגריים את מה שמופיע בכוכבית.
רוני בר-און: סעיף ב המוצע נראה לי בסדר.
אנה שניידר: השאלה היא האם להכניס את הכוכבית או לא.
רוני בר-און: לדעתי ממש לא.
רשף חן: לדעתי גם אין צורך להכניס אותה בתקנות, אפילו לא בכוכבית.
דוד לב: בעניין סעיף 13, יש כוכבית בסעיף 5 שאומרת: "דעת הוועדה היא שאין זה רצוי שיושב ראש הכנסת בהיותו ממלא מקום הנשיא ינהל ישיבות הכנסת".
דוד לב: זאת החלטת ועדת חוקה, חוק ומשפט.
רוני בר-און: למה אני צריך להכניס את זה?
רשף חן: האם זאת דעה שהפכה להיות נוהג?
דוד לב: זה הפך להיות נוהג.
רשף חן: אם כך, צריך להכניס את זה.
דוד לב: היו דברים מעולם, כאשר היה משהו טקסי או מיוחד או לא דיון רגיל – יושב-ראש הכנסת, למרות שהיה גם נשיא, ניהל את פתיחת הישיבה, וכשהגיעו לסדר היום הרגיל החליף אותו סגן יושב-ראש.
רוני בר-און: זה כדי שלא יקרה מצב שחבר הכנסת ידבר בחוסר כבוד לנשיא המדינה.
רשף חן: אפשר להוסיף "למעט אירועים טקסיים".
אנה שניידר: או למעט מקרים שבהם ועדת הכנסת תאשר.
רוני בר-און: אני הייתי מאשר לו בכל מקרה שהוא רוצה לנהל את הישיבה.
אנה שניידר: השאלה היא אם אתם רוצים להביא את זה למליאת ועדת הכנסת.
רשף חן: לא, זה נוהל.
ארבל אסטרחן: אם כך סעיף 13 יתחלק לסעיף (א) ולסעיף (ב).
רוני בר-און: סעיף 13(ב) יהיה: "בהיעדר נשיא המדינה ויושב ראש הכנסת ממלא את מקומו, לא ינהל יושב ראש הכנסת את ישיבות הכנסת, אלא אם החליטה ועדת הכנסת אחרת".
ארבל אסטרחן: בסעיף 23 לחוק נשיא המדינה הנוסח הוא: "בכהונתו כנשיא המדינה בפועל או כממלא מקום נשיא המדינה, ימלא יושב ראש הכנסת את התפקידים המוטלים על הנשיא", זאת אומרת לא כל הזמן, רק כשהוא מכהן.
רשף חן: לכן הנוסח כאן צריך להיות: "בכהונתו כנשיא המדינה בפועל, כאמור בסעיף 23 לחוק נשיא המדינה, לא ינהל יושב ראש הכנסת את ישיבות הכנסת, אלא אם החליטה ועדת הכנסת אחרת".
אנה שניידר: אנחנו ננסח את הסעיף ונביא אותו לאישורכם.
רשף חן: בסעיף 14(ב) יש תוספת שלא מופיעה בסעיף 6 המקביל: "כן רשאי יושב ראש הכנסת לאצול בכתב לסגן יושב ראש הכנסת את סמכויותיו לפי סעיף 3(ב), 4, 6 ו-7 לחוק משכן הכנסת, אם דרך כלל ואם לעניין ואם לשעה".
ארבל אסטרחן: זה מה שהיה בכוכבית, זה מפנה לאותו סעיף 30(א) בחוק המשכן.
ארבל אסטרחן: הם הסבירו את זה בוועדת יצחק לוי, כי התפקידים אותם רשאי היושב ראש למסור לאחד הסגנים הם רק אלו שנקבעו בתקנון, ואלו אותם הוא מוסמך להעביר לאחד הסגנים לפי חוק המשכן.
ארבל אסטרחן: סעיף (ג) הוא חדש, והוא מביא את הוראות סעיף 29 לחוק המשכן.
ארבל אסטרחן: סעיף (ד) זהה למה שהיה (ג) הקיים.
רוני בר-און: האם "בהיעדר יושב ראש הכנסת" הכוונה היא מהמליאה או מהמשכן בכלל?
רוני בר-און: יש סכנה שתתחיל פרשנות, כי נניח שמוחמד ברכה מנהל את הישיבה וריבלין יושב בלשכתו, למי יש הסמכויות לפי חוק משכן הכנסת?
ארבל אסטרחן: לריבלין.
רוני בר-און: הסעיף לא אומר את זה.
רוני בר-און: השאלה היא מה פירוש המלה "בהיעדר", מהמליאה או מהמשכן.
ארבל אסטרחן: כך זה גם כתוב בחוק המשכן: "בזמן ישיבות הכנסת, בהיעדר יושב ראש הכנסת, ימלא יושב ראש הישיבה..." העניין הוא שהסמכויות לפי החוק הזה הן לא רק סמכויות שהן בתוך המליאה, הן סמכויות שהן כלליות למשכן.
רוני בר-און: אם כך צריך להיות כתוב: "בהיעדר יושב ראש הכנסת ממשכן הכנסת".
רשף חן: סעיף (ד) זהה לסעיף (ג) המקורי.
רשף חן: סעיף 15(א) זהה לסעיף 7.
רשף חן: מאיפה בא סעיף 15(ב)?
ארבל אסטרחן: זה סעיף חדש.
רשף חן: זה נוהג?
ארבל אסטרחן: ועדת יצחק לוי מסבירים, שסעיף זה בא לקבוע כי יושב ראש הכנסת לא יוכל להיות יושב ראש ועדת הכנסת או ממלא מקום של יושב ראש ועדת הכנסת, כי מערערים בפניה על החלטות של הנשיאות.
רשף חן: זה נוהג שנהוג פה תמיד?
דוד לב: כן.
דוד לב: הסיבה היא שסגן יושב ראש הוא בנשיאות.
רוני בר-און: סגן יושב ראש הכנסת יכול לשמש יושב ראש ועדת החוץ והביטחון, למשל?
אנה שניידר: כן, אין הגבלה.
אנה שניידר: לפי הנוהג יש הגבלה לגבי ועדת הכנסת.
רשף חן: אם זה נוהג, אפשר לראות את זה כעניין טכני.
רשף חן: סעיף 16, השתתפות בוועדות, מקביל לסעיף 8 המקורי.
ארבל אסטרחן: סעיף 17 הוא חדש לגמרי.
ארבל אסטרחן: ועדת יצחק לוי המליצו על זה.
ארבל אסטרחן: הם כתבו שזה סעיף חדש הקובע חובת פרסום הודעה ברשויות.
רוני בר-און: למה אנחנו צריכים את זה בתקנון?
ארבל אסטרחן: היום זה לא קיים.
רשף חן: באיזה חוק יש חובת פרסום ברשומות?
ארבל אסטרחן: בהרבה חוקים – בחוק יסוד: הממשלה, בחוק יסוד: הכנסת ואחרים.
רוני בר-און: מה הוא אומר?
ארבל אסטרחן: צריך לפרסם הודעה על יציאת הנשיא מהמדינה.
ארבל אסטרחן: התקנון קובע שוועדת הכנסת מאשרת שינוי בהרכב הסיעתי או בשם של סיעה ומפרסמת ברשומות.
רוני בר-און: אם כך זה בסדר.
רשף חן: אני חושב שנעלה את זה לדיון בוועדה.
ארבל אסטרחן: בסעיף 17(3) נאמר: "בחירת ושב ראש הכנסת בפועל או ממלא מקומו של יושב ראש הכנסת".
ארבל אסטרחן: ממלא מקום של יושב ראש הכנסת זה כל פעם שהוא יוצא לחו"ל.
ארבל אסטרחן: השאלה היא האם בכל פעם שהוא יוצא לחו"ל צריך לפרסם ברשומות.
רשף חן: ההערה היא נכונה, ונביא אותה לדיון בפני כולם.
אנה שניידר: זה גם לגבי שרים.
אנה שניידר: מודיעים בדיעבד ששרים נסעו וחזרו.
רשף חן: סעיף 18 מקביל לסעיף 9 הקיים.
רשף חן: בסעיף (א) יש תוספת: "באופן יחסי, ככל האפשר, לגודל הסיעות".
רשף חן: האם זה על-פי נוהג?
ארבל אסטרחן: זה דומה למה שהיה כתוב, אלא בשינוי ניסוח.
ארבל אסטרחן: ההבדל הוא שהיום מביאים בפני הכנסת הרכב שמי, ופה קבוע שהיא רק תחליט על ההרכב הסיעתי, כמה לכל סיעה, והיא לא מצביעה על ההרכב השמי.
ארבל אסטרחן: היום מצביעים על השמות.
רוני בר-און: אני מציע שלא ייאמר "חברי הוועדות ייקבעו על ידי סיעותיהם" אלא "שמות חברי הוועדה", כדי להדגיש שעוסקים בשמות ולא בחברים.
רוני בר-און: את החברים קובעת ועדת הכנסת, כמה לכל סיעה, ושמות חברי הוועדה ייקבעו על ידי הסיעות.
רשף חן: אבל פה אנחנו עושים שינוי, כי בכוכבית כתוב שמליאת הכנסת היא המוסמכת להחליט.
ארבל אסטרחן: הכוכבית באה בעקבות רייסר, ששם רצו להחליף יושב ראש ועדת ולכן החליפו את כל הוועדה.
ארבל אסטרחן: זה מקרה מאוד חריג ויש לו התייחסות אחת.
אנה שניידר: זה התעורר שוב כשרצו להחליף את ליצמן בתוכנית החירום הכלכלית.
ארבל אסטרחן: זה מדבר רק על מצב שרוצים להחליף יושב ראש ועדה, והיום אין אופציה לעשות את זה.
ארבל אסטרחן: לכן אמרו לוועדת הכנסת שתבחר הרכב חדש לוועדת הכספים.
ארבל אסטרחן: ההרכב היה זהה, פרט לזה שרייסר לא היה בו.
רשף חן: אתם עושים פה שינוי, שנדמה לי שהוא מבטא נוהג.
רשף חן: כרגע מה שכתוב הוא, שהכמות תיקבע לפי גודל הסיעה, אבל הכנסת בוחרת אותה.
רשף חן: כלומר, הכנסת יכולה להחליט שהיא לא מסכימה לנציגים שקבעה סיעה מסוימת והיא מבקשת נציגים אחרים.
רשף חן: זה על פי הנוסח.
רשף חן: אבל אני מבין שעל פי הנוהג זה לא כך, זאת אומרת שמה שכתוב כאן מבטא את הנוהג.
רוני בר-און: היום לא מדובר על ההרכב הפרסונלי אלא הסיעתי.
ארבל אסטרחן: היום הנוהג הוא שמביאים למליאה שמות, שנקבעו על ידי הסיעה.
רשף חן: האם יש תקדים לזה שהכנסת אמרה שהשמות לא מקובלים עליה והיא מבקשת שמות אחרים?
רשף חן: כלומר, הנוהג הוא שמקבלים את מה שהסיעה אומרת.
רשף חן: לכן הסעיף החדש שאתם מציעים מבטא את הנוהג, ולכן התיקון הוא בסדר.
רשף חן: רוני הציע שייכתב ששמות חברי הוועדות ייקבעו על ידי הסיעות, וזה בסדר גמור.
אנה שניידר: בסעיף (ב) אפשר לכתוב "הודעה על הרכב הוועדות ושמות חברי הוועדות תימסר לכנסת".
רוני בר-און: נכון, כי אז יכול להיות הרכב של 8 ליכוד ו-4 שינוי ו-2 עבודה.
רשף חן: האם ההרכב הסיעתי לא נקבע בוועדת הכנסת?
ארבל אסטרחן: הוא נקבע בוועדה המסדרת.
רשף חן: אם כך, זה צריך להיות "תימסר לוועדה המסדרת".
רוני בר-און: אבל ועדת הכנסת מאשרת את זה.
רשף חן: אז נוסיף שהודעה על הרכב הוועדות תימסר לכנסת על ידי הוועדה המסדרת.
אנה שניידר: אבל לפעמים הוועדה המסדרת היא כבר ועדת הכנסת.
דוד לב: הועדה זה בלי הצבעה.
רשף חן: מי אמור למסור את ההודעה?
אנה שניידר: יושב ראש ועדת הכנסת או הוועדה המסדרת.
ארבל אסטרחן: יש לנו בחוק הכנסת: "הוועדה המסדרת תביא לאישור הכנסת הצעה בדבר הרכב הוועדות הקבועות".
ארבל אסטרחן: לא כתוב אם זה הרכב סיעתי או הרכב שמי.
רשף חן: אז הנוסח צריך להיות: "הצעה גם בדבר ההרכב וגם בדבר שמות החברים תובא על ידי הוועדה המסדרת".
ארבל אסטרחן: אתה רוצה שהכל יובא לאישור הכנסת, או שההרכב יובא לאישור הכנסת והשמות יובאו לידיעת הכנסת?
רשף חן: הכל לאישור.
אנה שניידר: אתה חוזר למה שהיה בעבר, והנוהג הוא אחר.
דוד לב: בפעם הראשונה מצביעים היום עם השמות, ולאחר מכן מוסרים הודעה על שינויים.
דוד לב: מה שמוצע פה הוא שאת ההרכב מאשרים ועל השמות אפשר להודיע.
דוד לב: זה נשמע הגיוני.
רשף חן: "הודעה על הרכב הוועדות תימסר לכנסת".
אנה שניידר: "הכנסת תחליט על ההרכב הסיעתי".
רשף חן: המליאה לא מקיימת דיון בעניין הזה, היא רק מאשרת.
אנה שניידר: אבל תיאורטית היא יכולה לקיים דיון וגם לא לאשר.
רשף חן: מה מודיעים בסעיף (ב)?
אנה שניידר: מודיעים על שמות חברי הוועדות.
אנה שניידר: הנוסח צריך להיות: "הודעה על שמות חברי הוועדות תימסר לכנסת על ידי יושב ראש ועדת הכנסת".
ארבל אסטרחן: האם צריך להזכיר כאן את החוק של הוועדה המסדרת?
רשף חן: נמשיך ביום ראשון הקרוב.
רשף חן: לא מתייחסים כאן לאופן הבחירה של הסיעה, זהו עניין פנימי שלה.
אנה שניידר: נכון, בתקנון כלל לא עוסקים בהליכים פנימיים של סיעות.
רשף חן: יש בעיה בהתחלת הסעיף, "נתפנה מקומו של חבר ועדה": לדעתי יושב-ראש סיעה יכול להחליט מיד שהוא מחליף חבר.
רשף חן: כאן נקבע "נתפנה מקומו של חבר ועדה".
ארבל אסטרחן: נכון, המקום התפנה כי יושב-ראש הסיעה הודיע שהחבר כבר אינו חבר בוועדה.
ארבל אסטרחן: בסעיף קטן (א) כתוב ששמות החברים ייקבעו על-ידי הסיעות.
ארבל אסטרחן: הודעה של סיעה מקבלים מיושב-ראש הסיעה; הוא בא לוועדת הכנסת ומודיע שחבר כנסת כלשהו אינו חבר עוד בוועדה.
רשף חן: אם רוצים שסעיף קטן (ג) יבטא את מה שקורה כרגע צריך להיות: "הסיעה רשאית בכל עת להודיע על החלפת החבר".
רשף חן: במילים "נתפנה מקומו" המשמעות היא שבאופן אובייקטיבי הכיסא השתחרר.
אנה שניידר: אולי: "הודיעה הסיעה כי נתפנה מקומו של חבר ועדה.
אנה שניידר: .."? או להתחיל אחרת: "יושב-ראש ועדת הכנסת יודיע לכנסת, על-פי הודעתה של סיעה, מיהו נציג חדש, אם התפנה מקום של חבר כנסת".
אריה האן: החברות הקבועה נעשית דרך מליאת הכנסת.
אריה האן: כאן מדובר בעניין הפרקטי: אם מישהו צריך מחליף.
אנה שניידר: אנחנו מדברים על החברים הקבועים.
רשף חן: ייתכן שהתשובה לבעיה היא בסעיף 18(א) סיפה: "שמות חברי הוועדות ייקבעו על-ידי סיעותיהם".
רשף חן: ייתכן שמזה אפשר להקיש שבכל שעה אפשר להחליף את החבר.
רשף חן: האם זה ברור לחלוטין, לדעתכם?
אריה האן: אני מציע למחוק את "תבחר הסיעה".
אנה שניידר: אפשר לוותר על הסעיף.
גדעון סער: באים לפגוע כאן בסמכויותיי?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: נהפוך הוא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לדעתי כל העניין הוא בסמכות של הסיעה.
גדעון סער: צריך להרחיבו כך שבכל שלב נתון תוכל הסיעה להחליף את נציגה.
אריה האן: זה בסעיף קטן (א): "שמות חברי הוועדות ייקבעו על-ידי סיעותיהם".
רשף חן: התחלנו ממש מהנקודה שהעלה חבר הכנסת סער.
רשף חן: לדעתי מזה הגענו לכך שכל סעיף קטן (ג) מיותר.
גדעון סער: צריך סעיף שנקרא "חילופי גברי".
ארבל אסטרחן: כתוב כאן "יודיע יושב-ראש הסיעה"; האם אנו יודעים מי היושב-ראש של כל סיעה?
ארבל אסטרחן: בא כוחה מפורסם ברשומות, ולא היושב-ראש.
אנה שניידר: נכתוב: "הודיעה סיעה".
אנה שניידר: יודיע מי שיודיע, בשם הסיעה.
גדעון סער: אין חיה כזאת.
גדעון סער: כך נותנים כוחות לפקידים.
אריה האן: לדעתי צריך בכל זאת לכתוב "יושב-ראש סיעה".
רשף חן: אני מבקש לקרוא את ההצעה לנוסח שהתגבשה.