GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רשף חן: אני ממשיך לקרוא: "(ב) עבר המועד והשאילתה לא נענתה תוך שבעה ימים נוספים" – אז בעצם יש לו לא 28 ימים, אלא יותר מזה – "יקבע יושב-ראש הכנסת מועד למתן תשובה לשאילתה ויודיע עליו לשר הנשאל, ובאותו מועד תונח השאילתה על שולחן הכנסת; לא השיב הנשאל באותו מועד – יודיע על כך יושב-ראש הכנסת לכנסת.
רשף חן: " האם זאת הפרת אתיקה מצד שר שהוא חבר כנסת לא להשיב לשאילתה?
ארבל אסטרחן: יכול להיות.
רשף חן: אני קורא את סעיף (ג).
רשף חן: לשאילתה רגילה נותנים תשובה במליאה.
רשף חן: אם התשובה תישלח אליו על-פי מענו, זו כבר לא שאילה רגילה.
אנה שניידר: היא כן רגילה, אבל מאחר שמדובר בימי פגרה, הוא מקבל את התשובה למענו.
ארבל אסטרחן: אם הוא לא רוצה לחכות שלושה חודשים למושב הבא, התשובה תישלח אליו הביתה.
רשף חן: ומה ההבדל בין זה לבין שאילתא ישירה?
רשף חן: כאן כנראה מבקשים שזה יישלח על-פי המען, כשיתברר שאי אפשר יהיה לקבל את התשובה בזמן.
רשף חן: יכול להיות שחבר הכנסת קיווה שהתשובה תינתן לפני כן, אבל אם יוצאים לפגרה, חבר הכנסת אומר שהוא רוצה לקבל אותה למענו.
רשף חן: אני ממשיך לקרוא: (ד) יושב-ראש הישיבה יודיע את מספר השאילתה הרגילה שבסדר היום ושם השואל, והשר הנשאל ישיב במסגרת זמן של שתי דקות, ואם לדעתו מחייבת תשובתו פרק זמן ארוך יותר, רשאי הוא לצרף לפרוטוקול תשובה בכתב".
רשף חן: זה דבר חדש.
אנה שניידר: זה על-פי ועדת יצחק לוי, כדי שהשר לא יגיע עם עשרה עמודים ויקרא את כל אותם עשרה עמודים.
אנה שניידר: זה טוב כדי שלא ייווצר מצב שיעמוד שר במשך שעה ויקרא את התשובה.
ארבל אסטרחן: יש לנו כבר תקדים, בהמשך המשפט כתוב שאם חבר הכנסת השואל לא נמצא, במילא התשובה עוברת לפרוטוקול, כך שזה לא משהו שהוא חריג.
אנה שניידר: אולם, רשאי השר לקרוא את תשובתו בכל זאת.
רשף חן: אבל אז יכול להיות מצב שלגבי כל שאילתא יכתבו תשובות ארוכות, ויגידו שהן עוברות לפרוטוקול.
ארבל אסטרחן: אתה לא תשמח אם יתנו לך תשובה ארוכה?
אנה שניידר: ומצד שני, הם רוצים למנוע מצב ששר יעמוד ויקרא 10 שעות תשובה והמליאה תהיה ריקה.
רשף חן: אם לדעתו מחייבת התשובה פרק זמן ארוך יותר, מה עם הזכות של חבר הכנסת לשאול שאלה משלימה?
ארבל אסטרחן: הוא רשאי.
רשף חן: ומתי הוא יקרא את התשובה הארוכה הזאת?
אנה שניידר: אני לא יודעת אם הוא רשאי.
רשף חן: בטח שהוא רשאי לשאול שאלה.
רשף חן: מתי הוא יקרא את התשובה?
רשף חן: הוא רשאי להעביר את זה בכתב לחבר הכנסת יום לפני, זה בסדר.
רשף חן: לעתים חבר הכנסת שואל את כל השאילתה הזאת כדי שיוכל לעמוד על הדוכן ולהגיד לשר "נו-נו-נו" במליאה.
ארבל אסטרחן: על מה שכרגע השר אמר?
רשף חן: בוודאי, כי אחרת אתה תמיד תגיש שאילתא ישירה.
רשף חן: זה לא צריך להיות פה.
רשף חן: זה יכול להיות בסוף הסעיף, כלומר אם לדעת השר התשובה ארוכה יותר משתי דקות, הוא רשאי להעביר לחבר הכנסת את התשובה לכל הפחות 24 שעות לפני הדיון שנקבע, וחבר הכנסת רשאי לשאול שאלה משלימה בדיון.
ארבל אסטרחן: אולי אפשר להגיד שהוא יכול לצרף זאת בנוסף לתשובתו בעל פה.
ארבל אסטרחן: אם הוא ידבר בעל פה ויגיד משהו – גם אם לא את הכל – הוא יגיד שאת היתר, את המסמכים ואת הנתונים, הוא מצרף, ואז גם חלק מהתשובה שלו תהיה בעל פה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מדובר בתוספת מסמכים?
רשף חן: זאת לא תוספת מסמכים.
רשף חן: הואיל ולדעתו תשובתו מחייבת פרק זמן ארוך יותר, רשאי השר לצרף לפרוטוקול תשובה בכתב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בתחילת שנות ה-70 פנחס ספיר ענה תשובה ואחרי זה אמר שיש לו ערמה שלמה של ניירת, והוא הציע שזה ייכנס לפרוטוקול, אם אני זוכר נכון.
רשף חן: זה בסדר, וזה דבר אחר.
רשף חן: בנוסף לתשובה, הוא יכול לצרף מסמכים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא בא במקום כל התשובה, אלא הוא אומר ומוסיף.
רשף חן: זה בעצם לא עוסק בכלל בתשובה שלו, אלא במסמכים נלווים.
רשף חן: רצה השר לצרף לתשובתו מסמכים, הוא רשאי לעשות כן ולמסור אותם.
רשף חן: הלא בכל מקרה הוא אומר שיש לו סטטיסטיקה שהוא יצרף אותה לפרוטוקול.
אנה שניידר: אז אולי אפשר לצרף את שני הדברים, שהשר הנשאל בכל מקרה ישיב במסגרת זמן של שתי דקות, ואם לדעתו מחייבת תשובתו פרק זמן ארוך יותר - -
רשף חן: צירוף מסמכים, לא פרק זמן ארוך יותר.
ארבל אסטרחן: גם אם התשובה היא ארוכה, או ברצונו לצרף למסמכים, רשאי הוא בנוסף לתשובה בעל פה, לצרף זאת לפרוטוקול.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא, יש בכלל טכניקה של מסמכים שהפרוטוקול מייצג רק את מה שנאמר במליאה, ואז יש כוכבית ששר יכול לצרף מסמך, מעבר לשאילתות.
רשף חן: נניח ששר חושב שהנושא מצריך תשובה ארוכה שהוא לא יכול לענות עליה בשתי דקות, אלא הוא זקוק לשבע דקות.
רשף חן: יש שתי אפשרויות במקרה כזה: אחת – לאפשר לו לקרוא אותה במשך שבע דקות שזה קורה לעתים, ואני לא רואה את הבעיה הגדולה כאן, והשנייה – להגיד שהוא ידבר רק שתי דקות, ואם הוא רוצה לדבר זמן ארוך יותר, הוא ימסור אותו בכתב.
רשף חן: הבעיה היא שאני כחבר כנסת מאבד את הזכות שלי לשאול שאלה משלימה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כל הנושא של שאילתות נבנה מלכתחילה במשובש על כך שזה יעבוד כמו בפרלמנט האנגלי – שאלה תשובה, שאלה תשובה, יש פינג-פונג וזה הולך יופי.
רשף חן: נשאיר את זה כך שהשר צריך לענות את התשובה במשך שתי דקות.
רשף חן: אם יושב ראש הכנסת נותן לשר זמן ארוך יותר, הוא ייתן לו זמן ארוך יותר, אבל מדובר בשתי דקות.
רשף חן: אם כך, צריך להוריד את הנוסח הירוק.
רשף חן: לגבי צירוף מסמכים, דוד אומר שיש הוראה כללית ולכן לא צריך לציין זאת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש הוראה כללית.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: צריך לאתר אותה ולראות איפה היא כתובה.
ארבל אסטרחן: דיברנו על זה.
אנה שניידר: רשום שהגבלה זו אינה חלה על מסמכים ששרים מבקשים לצרף לנאומיהם.
ארבל אסטרחן: שר וסגן שר המדברים בשם הממשלה, רשאים לצרף לפרוטוקול מסמכים הקשורים לנאומם ולבקש כי ייכללו בפרוטוקול.
אנה שניידר: אפשר לומר את זה גם כאן - שההוראה הזאת בשינויים המחויבים תחול כאן.
רשף חן: זה נאום, זה חל.
אנה שניידר: אם כך, בכלל לא צריך שום דבר.
רשף חן: אני קורא את סעיף (ה).
ארבל אסטרחן: עכשיו יש הוראה חדשה – שלא היתה קיימת בזמן ועדת יצחק לוי – בסעיף 88 שניתנה בסוף הכנסת הקודמת, ושם נאמר מי יכול להשיב בשם הממשלה בדיון להצעות לסדר יום.
ארבל אסטרחן: הפריע לחברי כנסת שהם מגישים הצעה לסדר היום בנושא משרד המסחר והתעשייה ועונה מישהו אחר, ולכן קבעו שלעניין זה הממשלה יכולה להיות מיוצגת רק על-ידי ראש הממשלה, השר שהנושא המוצע נמצא בסמכותו באופן ישיר או עקיף או סגנו, השר המקשר או שר אחר שראש הממשלה הסמיכו לשם כך, כדי שלא יהיה שר אחד שבא ועונה על כל ההצעות לסדר, בלי להבין על מה הוא מדבר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: האמת היא שזה התחיל ממצב שבו סגן שר הביטחון ענה על הצעות לסדר של שר האוצר.
רשף חן: האם מדובר על שר אחר שראש הממשלה הסמיכו לכך באופן קבוע או לצורך אותה ישיבה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא, לצורך העניין.
רשף חן: אז הוא יוכל כל אחד להסמיך.
רשף חן: איך הוא יסמיך אותו?
רשף חן: ייתן לו תעודה שיתלה אותה על הקיר?
אנה שניידר: איך אנחנו עכשיו מיישבים בין ההוראה הזאת בסעיף 88 לבין ההוראה בסעיף (ה)?
ארבל אסטרחן: סעיף (ה) נוקשה יותר, כמובן.
רשף חן: "בהסכמת חבר הכנסת השואל, או בנסיבות המצדיקות זאת ובהסכמת יושב-ראש הכנסת – רשאי השר הנשאל להיות מיוצג על-ידי שר אחר".
ארבל אסטרחן: היינו למשל רוצים לאפשר לראש הממשלה להשיב תמיד על כל השאילתות?
רשף חן: לא, למה?
רשף חן: קרה אי פעם שראש הממשלה השיב על שאילתה?
ארבל אסטרחן: האם היום שר האוצר עונה על שאילתות של שר החוץ?
רשף חן: מה עם סגן השר?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: סגן השר רלוונטי, כי יש סעיף בתקנון שאומר שסגן השר שמייצג את המשרד, דינו כדין השר.
ארבל אסטרחן: הייתי אומרת פה "או סגנו".
רשף חן: אבל פה זה בהסכמה, פה זה החריג.
רשף חן: סעיף 69(א) זה סעיף התשובה, צריך לומר "השר הנשאל או סגנו ישיב על שאילתה".
רשף חן: זה מבהיר שאם יש לו סגן, הוא יכול להשיב על השאילתה.
ארבל אסטרחן: אתה רוצה שבסעיף (ה) נאמר "על-ידי שר או סגן שר אחר"?
רשף חן: לא, "על-ידי שר אחר".
רשף חן: מילא סגן שר הביטחון מדבר בשם שר הביטחון, אבל סגן שר הביטחון ידבר בשם שר האוצר?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפילו בהצעה לסדר היום אתה לא יכול לעשות את זה.
רשף חן: את הנוסח הסגול את יכולה למחוק.
רשף חן: אני קורא את סעיף (ו).
רשף חן: "ממקומו" זאת תוספת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא ממקומו, זה מהצד.
אנה שניידר: זה נקרא ממקומו, וזה יופיע בנוסח שחור.
רשף חן: אני ממשיך לקרוא: "(ז) נשאלה שאלה נוספת, ישיב השר הנשאל במסגרת זמן של דקה אחת, ואם, לדעתו, מחייבת תשובתו פרק זמן ארוך יותר, רשאי הוא לצרף לפרוטוקול תשובה בכתב".
אנה שניידר: אם כך, את זה צריך להוריד, או שכאן אתה כבר מסכים לזה, כי זאת כבר השאלה הנוספת?
ארבל אסטרחן: כי חבר הכנסת לא ישאל עוד לגבי זה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ומתי הוא יצטרך לתת תשובה בכתב?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אין לו תשובה בכתב לשאלה הנוספת.
רשף חן: בוודאי, היא לא מוכנה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: השאלה הנוספת נשאלת OUT OF THE BLUE.
רשף חן: מה אומר כרגע הסעיף?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לדעתי, זה מה שהוא אומר.
רשף חן: אז התשובה היא תוך זמן סביר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ואז איך זה יצטרף לפרוטוקול?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני חושב שאפשר לוותר על זה.
ארבל אסטרחן: סעיף (ד) אומר משהו אחר.
ארבל אסטרחן: הנוסח הזה הוא הנוסח של ועדת יצחק לוי.
רשף חן: בעמוד 31 יש שלוש כוכביות, ושם כתוב:
רשף חן: במסגרת זמן של דקה אחת, ואם לדעת השר מחייבת תשובתו פרק זמן ארוך יותר, רשאי הוא לצרף לפרוטוקול תשובה בכתב.
רשף חן: תוך כמה זמן תצא התשובה, כדי שאפשר יהיה לערוך את הפרוטוקול?
רשף חן: כמה זמן עורכים את הפרוטוקול?
אנה שניידר: אם הוא רוצה לענות, זה לא ייכנס לפרוטוקול, הוא יענה לשואל בכתב.
רשף חן: את אומרת שהוא יענה לו, ואם הוא רוצה לכתוב לו מכתב, שיכתוב לו מכתב.
ארבל אסטרחן: אבל אז הוא יגיד שהוא לא יכול בדקה לתת תשובה, אלא הוא רוצה לפרט בפניו את התשובה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אז שישלח לו את זה במכתב אחר כך.
רשף חן: ואם הוא רוצה לפרט את זה לפרוטוקול?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: איך תצרף את זה לפרוטוקול?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: נניח שלוקח לשר שלושה שבועות להכין את התשובה.
רשף חן: לכן תגיד לי תוך כמה זמן התשובה צריכה להגיע, כדי שמבחינת עריכת הפרוטוקול לא תהיה בעיה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש שני שלבים: אחד – סטנוגרמה, והשני - דברי הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: נדמה לי שדברי הכנסת נערכים בסדר גודל של 21 יום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הסטנוגרמה מוכנה כבר בערב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה עשינו לגבי התיקונים של חברי הכנסת ולגבי הקטע שבו היה מתאפשר לחברי הכנסת לתקן את דבריהם, אם מדובר בשגיאה שנפלה וכו'?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כמה ימים השארנו להם לתיקון?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: את אותה מסגרת תיקון, אתה יכול לתת גם לשר.
אנה שניידר: הרוצה לתקן...
אנה שניידר: יעביר את בקשתו תוך ארבעה ימים מהמועד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם כך, תוך ארבעה ימים ניתן לאפשר לשר להוסיף זאת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הוא יגיד שהוא יצרף את התשובה, ותוך ארבעת הימים האלה הוא יצרף את התשובה, כמו שזה חל לגבי חבר כנסת.
אנה שניידר: אם כך קבענו ארבעה ימים, כמו שקבענו מקודם.
רשף חן: אם כן, נאמר "רשאי הוא לצרף לפרוטוקול תשובה בכתב" ונוסיף "תוך ארבעה ימים" - גם אם זאת שאלה שהיא באמת משלימה?
ארבל אסטרחן: בוועדת יצחק לוי הורידו את זה.
רשף חן: אם זה נושא חדש, הוא יכול לבקש שאילתה חדשה.
רשף חן: לעומת זאת, הוא יכול להגיד שהוא רוצה להגיש את התשובה לשואל בכתב או בישיבה אחרת.
ארבל אסטרחן: צריך להבחין בין שתי אפשרויות.
רשף חן: שאלה נוספת תהיה בהתאם לתוכן התשובה.
רשף חן: צריך להוסיף לסעיף (ז) שהשר רשאי לבקש כי השאלה הנוספת תוגש כשאילתה חדשה, "ובלבד שהגיב עליה תוך שבעה ימים".
ארבל אסטרחן: "והוא ישיב עליה תוך שבעה ימים".
ארבל אסטרחן: צריך לתקן כאן במקום סעיף 68 לסעיף 68(א), וכן במקום סעיף (ד) זה כמובן סעיף (ז).
רשף חן: אני קורא את סעיף 70(א).
אנה שניידר: מה ההבדל בין שאילתא רגילה לבין שאילתא ישירה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: התכתבות בין חבר הכנסת לשר - -
אנה שניידר: לא הגדרנו את זה.
ארבל אסטרחן: ההבדל הוא בתשובות.
רשף חן: למה מדובר בשלושים ימים?
ארבל אסטרחן: נבצר ממנו 21 ימים, אז - -
רשף חן: שיהיה זהה ל-28 ימים.
אנה שניידר: אני הייתי בשני המקומות משנה זאת ל"שלושים ימים".
רשף חן: נשאיר זאת בירוק.
רשף חן: ועדת יצחק לוי הציעה להעביר זאת למזכירות הכנסת.
רשף חן: אפשר למחוק את ההצעה.
רשף חן: אני קורא את פיסקה (ב).
רשף חן: למה כאן לא נקבע שהוא יקבע לו מועד להשיב?
ארבל אסטרחן: היום כתוב שיושב ראש הכנסת יורה לשר על המועד שבו הוא צריך להשיב במליאה.
רשף חן: הדבר הנכון הוא שאותה פרוצדורה שחלה על השאילתה הרגילה, תחול גם על השאילתה הישירה.
רשף חן: אם הוא לא השיב, האם נדלק אור אדום ואז אוטומטית יוצאת הודעה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש מעקב, אני לא יודע אם אור אדום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני לא זוכר מצב שבו שאילתה ישירה הפכה בגלל עיכובים לשאילתה רגילה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: גם יש שאילתות שנכנסות אחרי המועד - -
אנה שניידר: כרגע היושב ראש רק מודיע לכנסת שהשר לא השיב.
ארבל אסטרחן: אני קוראת מוועדת יצחק לוי סעיף 68.
רשף חן: עם התשובה יש גם העתק ליושב ראש הכנסת.
ארבל אסטרחן: אולי חבר הכנסת לא רוצה שהתשובה תופיע בפרוטוקול?
ארבל אסטרחן: צריך פשוט להעתיק את סעיף 69(ב), אתה רוצה להחיל את אותו דין.
רשף חן: את יכולה לומר "לא השיב השר לשאילתה ישירה במועד, יחולו הוראות סעיף 69(ב), בשינויים המחויבים".
רשף חן: אני קורא את סעיף שאילתה בעל פה, סעיף 71(א).
רשף חן: אני עובר לסעיף 71(ב) - אושרה על ידי מי השאילתה בעל פה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: על ידי היושב ראש ואושרה על ידו.
רשף חן: זאת לא הנשיאות?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא, יושב ראש הכנסת.
רשף חן: אם כך, צריך לומר "ואושרה על ידו".
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: האם יש לזה חשיבות אם נקדים את השעה ל-11:00?
אנה שניידר: יצחק לוי רצה להקדים את השעה ל-11:00.
רשף חן: נשאיר את זה כמו שזה.
רשף חן: אני ממשיך לקרוא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בשבוע כמו השבוע שמתחילים מחר את המליאה בנושא לא פרלמנטרי, הוא אמר שתהיה רק שאילתה אחת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אל"ף – יש מכסה - -
רשף חן: כאן ההבדל הוא לא הבדל פרוצדורלי, חסר לי בתקנון ששאילתה בעל פה היא שאילתה שהוגשה בהתאם - -
אנה שניידר: אולי נרשום בהתחלת סעיף ההגדרות, שאילתה בעל פה - -
רשף חן: אני חושב שסעיף 65(ב) יהיה יותר מועיל, אם נאמר שאילתה שהתשובה בה נמסרת במליאה, כאמור בסעיף 69, שאילתה ישירה – התשובה בה תימסר ישירות בכתב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שאילתה בעל פה – שאילתה שיושב ראש הכנסת, לפי שיקול דעתו, אישר את דחיפותה, כאמור בסעיף 71.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא צריך להוסיף עוד דבר שלא יעמדו בו.
אנה שניידר: חשיבות ודחיפות מיוחדים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חשיבות, דחיפות, עניין לציבור.
רשף חן: יושב ראש הכנסת קבע שהתשובה לה תימסר במליאה עוד באותו שבוע.
ארבל אסטרחן: בשבוע בו הוגשה כאמור.
ארבל אסטרחן: במקום "תיבטל מאליה" יש לומר "תתבטל מאליה".
רשף חן: אני ממשיך לקרוא את סעיף (ה).
ארבל אסטרחן: היום כתוב ארבע שאילתות.
אנה שניידר: תשאירו את המספר "שבע" בירוק.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: גם בהצעות דחופות, לאחרונה כמעט בכל שבוע הוא מאשר שש ואחר כך עוד ערעורים נוספים בוועדת הכנסת.
רשף חן: מה המקסימום?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בעבר הגיעו לשבע, אבל זה די נדיר.
רשף חן: נשאיר את "שבע" בשחור.
רשף חן: אני ממשיך לקרוא סעיפים (ו), (ז) ו-(ח).
רשף חן: מה לגבי סעיף (ט)?
רשף חן: "רשאי להגיב ממקומו"?
אנה שניידר: הוא מגיב על מה שהוא שמע.
רשף חן: אנחנו נשארים במצב של בירור אינפורמציה.
אנה שניידר: תראה מה כתוב בסעיף (י).
אנה שניידר: אני עדיין חושבת שזה צריך להיות תגובה.
אנה שניידר: תגובה, לדעתי, כוללת באפשרותה אפשרויות לשאול.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תן את שתי האופציות - להגיב ולשאול.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: קורה שיש ויכוח קצרצר, ואז הוא אומר שזה לא נכון, זאת אומרת שהוא גם מגיב וגם שואל.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה אכפת לך לומר "להגיב ולשאול"?
רשף חן: בתגובה יכולים - -
אנה שניידר: נאמר "רשאי לשאול שאלה נוספת, ובלבד שהיא נובעת מתוכן התשובה".
אנה שניידר: מה לגבי מסגרת הזמן?
אנה שניידר: אני מבינה שאתם רוצים מסגרת של דקה.
רשף חן: אנחנו עוברים לסעיף (י).
רשף חן: הוחלט לפצל לסעיף נפרד את המשפט האחרון "על שאלה נוספת יחולו ההוראות הקבועות בסעיף 67 לעניין שאילתא פסולה".
רשף חן: סעיף (יא) יהפוך לסעיף (יב).
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: "תשובת השר לשאלות הנוספות" תהיה במשך שתי דקות - -
רשף חן: "שתי דקות נוספות" יהיו בשחור.
רשף חן: סעיף (יב) הופך לסעיף (יג).
רשף חן: מה שאושר כדחוף זאת השאלה הראשונה.
ארבל אסטרחן: נכון, אבל הוא נובע - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: על כל זה הייתי מוותר וקובע שהשר ישיב בכתב לשואל.
ארבל אסטרחן: צריך להסתכל מה קורה בשאילתה רגילה.
רשף חן: בסעיף (ט) ו-(י) - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני הייתי מוריד את האופציה של ישיבה אחרת.
רשף חן: לדעתי, הוא צריך להוסיף לפרוטוקול את התשובה שלו תוך ארבעה ימים.
רשף חן: הוא יכול לומר שיש הסדר של תוספת לפרוטוקול תוך ארבעה ימים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בארבעה ימים אתה רוצה להוסיף תשובה בכתב.
רשף חן: אני נותן לך את אותו דבר, אבל אני לא מאפשר לך לתת תשובה רגילה, כי קבענו שהנושא הוא דחוף.
ארבל אסטרחן: אבל בשאילתה רגילה נתנו לו שבעה ימים.
רשף חן: בסעיף (יב) יש לו רשות בלתי מוגבלת - -
רשף חן: סגן מזכיר הכנסת אומר שזה לא נוח, ואני אומר שהפתרון הוא שתיתן את התשובה שלך כאילו ענית בזמן אמת, ובא לציון גואל.
רשף חן: הפרוטוקול משקף את התשובה, ופתרנו את כל הבעיות.
אנה שניידר: אבל זה רק לגבי השאלה הנוספת.
ארבל אסטרחן: אפשר לומר להעביר את תשובתו בכתב לפרוטוקול תוך ארבעה ימים.
רשף חן: אני רוצה להיות מסוגל להגיד לאנשים שכל מה שמופיע בשחור לא ישתנה.
רשף חן: מה שמופיע בירוק זה לדיון נוסף.
אנה שניידר: ירוק זה ועדת יצחק לוי בעצם.
רשף חן: מה שרשום בירוק אלה דברים חדשים של ועדת המשנה.
רשף חן: מה שרשום בסגול אלה דברים שהוועדה תצטרך לקיים עליהם דיון גם בוועדת המשנה.
אנה שניידר: אבל גם במליאת הוועדה.
ארבל אסטרחן: הנוסח הסגול נותר לאישור בוועדת המשנה.
רשף חן: הבנו שסעיף (יב) נשאר ירוק, במובן של זו המלצתנו מחדש ותוך ארבעה ימים.
רשף חן: אנחנו עוברים לסעיפים הבאים, (יג) ו-(יד) שהופכים ל-(יד) ו-(טו).
אנה שניידר: במהלך הישיבה יש למנהל הישיבה כל הסמכויות של יושב ראש הכנסת.
אנה שניידר: מחוץ לישיבה, זה יושב ראש הכנסת.
רשף חן: "חרג חבר הכנסת השואל או השר מן הזמן המוקצב לו" ונוסיף "או חרג מהוראות פרק זה" – "יפסיקו היושב ראש", וכאן נאחד את זה עם הפסקה הקודמת "ויכול היושב ראש להורות לשר שלא להשיב על השאילתה או על השאלה הנוספת".
רשף חן: נוסיף פסקה נוספת "בהסכמת חבר הכנסת השואל, או בנסיבות המצדיקות זאת ובהסכמת יושב-ראש הכנסת – רשאי השר הנשאל להיות מיוצג על-ידי שר אחר", וזה יופיע בירוק.
אנה שניידר: שאילתות מהירות לממשלה ושעת שאילתות לשר אלה שני סעיפים שהם בעצם חדשים וקיימים בתקנון, דא עקא שהם היו הוראות שעה, ותוקפם פג.
רשף חן: אז בעצם לא משתמשים בהם יותר עכשיו?
ארבל אסטרחן: זה היה אמור להיות בתוקף חצי שנה.
אנה שניידר: אף אחד לא שם לב שתוקפו פג.
רשף חן: ומי החליט על זה?
רשף חן: החליטו על זה בוועדת הכנסת?
אנה שניידר: בורג החליט על זה.
אנה שניידר: זה היה בוועדת הכנסת, וזה תיקון תקנון, אבל מניסיוני, כהוראת שעה.
רשף חן: וזה עובד?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני יודע שיש מגעים עם הממשלה להפוך את זה לשעת שאילתות לכל הממשלה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: המודל הוא קנדה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בקנדה זה מתרחש לעתים קרובות די דחופות, כאשר כל הממשלה יושבת ויש הפניית שאילתות, וראש הממשלה קובע מי השר המשיב.
רשף חן: אני קורא את סעיף 72(א).
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: נוכח ההערה של אנה, יכול להיות שכדאי לדלג את זה עכשיו ולראות אם רוצים לחדש את זה.
אנה שניידר: אז למה לדלג?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כי אם יגידו שרוצים לבטל את זה, חבל על הזמן.
אנה שניידר: שיידע קודם מה כתוב כאן.
רשף חן: אני קורא את סעיף 72(ב): "בכל זמן שאילתות מהירות ישתתפו לפחות שבעה שרים, ובלבד שכל אחד מהשרים ישתתף בזמן שאילתות מהירות פעם אחת בחודש לפחות" - זה לא קורה, נכון?
רשף חן: אני קורא את סעיף (ג) - גם זה לא מתקיים.
רשף חן: אני קורא את סעיף (ד) – כתוב כאן "השאילתות המהירות שהועברו מראש יהוו לפחות שלישים מהשאילתות המהירות באותה ישיבה".
ארבל אסטרחן: "לפחות שני שלישים".
ארבל אסטרחן: שליש לא הועברו מראש.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שליש הן ספונטניות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: למיטב ידיעתי, לא מעבירים אותן, מדובר בשר אחד שקובעים לו את הנושאים וחברי הכנסת שואלים.
ארבל אסטרחן: זה שייך לסעיף 73, הסעיף הבא – שעת שאילתות לשר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: נדמה לי שבזמן שבורג היה יושב-ראש הכנסת, הדבר הזה התרחש פעמיים.
אנה שניידר: השאילתות המהירות היו בתוקף במשך חצי שנה, ואולי באמת אין מקום לחדש את השאילתות המהירות לממשלה.
אנה שניידר: יכול להיות שאת כל סעיף 72 נהפוך לנוסח ירוק ויחליטו מה רוצים לעשות לגביו.
ארבל אסטרחן: נוסח סגול, כי זה מהותי.
רשף חן: זה יהיה נוסח סגול, והערה – האם להמשיך?
רשף חן: זה לא חדש, זה נוהג שלכאורה קיים, אבל האם להמשיכו?
ארבל אסטרחן: סעיף 73, תוקפו לא פג, זה הנוסח הקיים.
רשף חן: אני קורא את סעיף 73(א) ו-73(ב).
רשף חן: אני לא מבין את 73(ב).
ארבל אסטרחן: זה הנוסח הקיים.
אנה שניידר: ממצים קודם נושא אחד, כל חבר כנסת שרוצה לשאול באותו נושא.
רשף חן: כל זה יהיה בסגול, אנחנו נקיים על זה ישיבה.
רשף חן: לדעתי, בעיקרון צריך להיות פה הסדר חדש שנותן גמישות ליושב ראש הכנסת לקבוע שר אחד או יותר משר אחד, יכול להיות ראש ממשלה.
רשף חן: הוא יכול לקבוע מי יהיה המשיב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זאת אומרת שאתה רוצה לעשות שילוב של סעיף 72 ו-73.
רשף חן: שילוב של שניהם, עם הסדר אחיד לגמרי לגבי שניהם.
רשף חן: צריך איכשהו לקבוע את הסדר, כלומר הוא קובע את הנושאים, מזמין חברי כנסת להגיש שאלות ולקבוע למי יש זכות קדימה.
אנה שניידר: זה מה שכתבנו כאן, איך יירשמו חברי הכנסת לדוגמה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: באיזו מסגרת אתה רוצה לקיים את הדיון הזה על שני הסעיפים?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בוועדת המשנה במליאת הוועדה?
רשף חן: בוועדת המשנה, הכל בוועדת המשנה.
אנה שניידר: אבל אנחנו עכשיו בוועדת המשנה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הוא חושב שתהיה ועדת משנה אחרת.
רשף חן: כרגע אנחנו עושים עבודה שהיא טכנית ומשעממת.
רשף חן: מבין חברי הוועדה אני אתנדב לעשות את העבודה הזאת.
רשף חן: אנחנו עושים מיפוי: נוסח שחור – אין מה לדבר עליו, הוא לא משתנה, פשוט קודיפיקציה, טכניקה מוחלטת; נוסח ירוק – מצב שבו על פי רצוי, מצוי, נוהג, ועדת יצחק לוי, אנחנו ממליצים לעשות שינויים פה ושם, ועל זה ועדת המשנה תוכל להחליט יחסית מהר.
רשף חן: נגיד לחברי הכנסת שיש פה שינוי, ונשאל האם יש למישהו הסתייגות.
רשף חן: נגיד מה אנחנו כצוות ממליצים, ונשאל מי רוצה להסתייג.
רשף חן: על זה נקיים ישיבה בוועדת המשנה, ונעבור על הנימוקים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: באותו הרכב כמו עכשיו?
רשף חן: לא יודע, אבל לפחות אז תהיה הזדמנות לחברי הוועדה לבוא, כי כרגע אמרתי להם שחבל להם על הזמן.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יכול להיות שאם תעביר להם את זה את זה מראש עם מכתב לוואי - -
רשף חן: אני אבקש מהם לבוא, אם יש להם הערות.
רשף חן: אחרי שנעבור על כל הנוסחים הירוקים, נעשה סיבוב שלישי, עדיין במסגרת ועדת המשנה, ונעבור לכל הנוסחים הסגולים, ואז גמרנו את התהליך.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: והקטע הזה הוא בסגול?
אנה שניידר: ואם בנוסחים הסגולים יהיו חילוקי דעות בין חברי הוועדה, ממילא תצטרך להציג את זה במליאת הוועדה.
רשף חן: בוודאי, מה הפרוצדורה כשיש חילוקי דעות בוועדת משנה?
אנה שניידר: הולכים למליאת הוועדה.
רשף חן: ועדת המשנה לא יכולה לקבל החלטות בעצמה?
ארבל אסטרחן: בוודאי שהיא יכולה, היא יכולה להצביע.
אנה שניידר: אלה ההמלצות, אלא אם יש חילוקי דעות בין חברי הוועדה.
רשף חן: אם יהיו חילוקי דעות, תהיה הצבעה, נקבל החלטה.
אנה שניידר: אבל עדיין מליאת הוועדה יכולה לא לקבל איזושהי המלצה.
רשף חן: תמיד.
רשף חן: אלא אם כן יהיה פה משהו יוצא דופן, אני לא מתכוון להגיד למליאה שאני מבקש לקיים דיון בנושא זה וזה.
רשף חן: אני מתכוון להביא מוצר מוגמר, ולהגיד שזאת המלצת ועדת המשנה.
רשף חן: כל מי שרוצה להגיש הסתייגות, יכול להגיש הסתייגות.
אנה שניידר: נכון, ואז המוצר כולו יהיה בשחור.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני רק מבקש לשים לב, שמכיוון שהממשלה מעורבת בנושא הזה מעבר לדברים טכניים – והיו דיונים בוועדת הכנסת בנושא הזה - באיזשהו שלב כדאי שיהיה מישהו מהממשלה, כי זה עורר די מהומות, אם את זוכרת את הדיון שהיה עוד בתקופת חיים רמון.
ארבל אסטרחן: הם מוזמנים תמיד.
ארבל אסטרחן: אני מדברת עם דלית דרור.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אגב, בעבר ליווה את הדיונים האלה המשנה ליועץ המשפטי לענייני חקיקה, וזה די מפתיע שהם לא נמצאים.
רשף חן: כי אין לו מה לעשות כרגע עד שנתחיל את הדיון על הנוסחים הירוקים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הקטע הזה הוא בעייתי, כי אחת הטענות שנטענו נגד כל הדברים האלה היא שיעמידו את הממשלה במבחני פתע.
רשף חן: אז יבואו ויגידו.
רשף חן: אגב, אני לא הייתי עושה להם מבחן פתע.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה מבחן פתע שעת שאילתות כזאת.
רשף חן: למה להגיד שהם לא ידעו זאת מראש?
רשף חן: מדובר על 48 שעות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתה רוצה לזמן כמה שרים, תישאלנה שאילתות וכו'.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה מבחן פתע, וכשנכשלות כל הממשלות, הן אמרו שהן לא כל כך מעונינות בזה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כל הפרק הזה בסגול.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אבל זה בהחלט דיון נוסף.
רשף חן: כל הפרק הזה נשאר בסגול.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה זה אומר "האם ההשלמה תיכנס לפרוטוקול"?
ארבל אסטרחן: כתוב שהוא יכול להגיש תשובה או השלמה לתשובתו.
ארבל אסטרחן: האם זה ייכנס לפרוטוקול או שזה יהיה בכתב לחבר הכנסת?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אנחנו מעמיסים יותר מדי דברים.
רשף חן: לא נתעסק עם זה עכשיו.
רשף חן: אנחנו עוברים לפרק רביעי: סדר הדיונים – הוראות כלליות.
אנה שניידר: זה סעיף 46.
רשף חן: אני קורא את סעיף 74 וסעיף 75.
רשף חן: לגבי סעיף 75(5), מה השינוי?
ארבל אסטרחן: זאת הצעת יצחק לוי.
ארבל אסטרחן: הם קובעים מספר גדול יותר הנדרש כדי להפוך כל נושא אחר שהוא לא מאלה לדיון סיעתי, במקום 10 – 40, במקום שמונה – 30.
רשף חן: לאיפה נכנסת מדיניות החוץ פה?
ארבל אסטרחן: בוועדת יצחק לוי המליצו לאחד את זה תחת "הודעת הממשלה".
רשף חן: אם למשל יש לי הצעה לסדר בנושא מדיניות החוץ של מדינת ישראל.
ארבל אסטרחן: לפני שהיא אושרה, כשרק חבר כנסת מעלה את ההצעה, זה אף פעם לא יהיה דיון סיעתי – חבר כנסת שואל, והשר משיב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה קורה כשהוחלט לדון בזה במליאה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כאשר מוגשות הצעות לסדר היום לפי סעיף 86, האם זה דיון סיעתי או אישי?
רשף חן: בשלב ראשון ברור שהמציע הוא המציע, ובזה נגמר העניין, כלומר הדיון לא יכול להיות סיעתי, אבל נניח שנקבע דיון במליאה, אז הדיון הוא סיעתי, ועכשיו זה לא יהיה.
רשף חן: מאיפה מלכתחילה בא הנושא הזה של מדיניות החוץ ומדיניות הביטחון?
ארבל אסטרחן: הם אמרו שבמקום פסקאות (3) ו-(4) "מדיניות חוץ וביטחון", תבוא פסקה (3) חדשה "הודעת הממשלה".
רשף חן: זאת הצעה טובה ויפה, אבל זה גם חידוש, וזה היה צריך להיות נוסח ירוק.
רשף חן: אני מציע להשאיר את זה כמו שזה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כמו בתקנון הקיים, אין שום בעיה.
רשף חן: צריך לכתוב "דיון במדיניות החוץ או הביטחון".
ארבל אסטרחן: אבל כתוב "אלה הנושאים שהדיון בהם".
ארבל אסטרחן: בפסקה (3) נחזור ל"מדיניות החוץ ומדיניות הביטחון".
רשף חן: מדיניות החוץ או הביטחון של הממשלה.
רשף חן: סעיף "הודעת הממשלה" נמחק.
רשף חן: נושא שאחת הסיעות הודיעה ליושב ראש הכנסת שהיא תציע בו אי אמון – זה כבר רלוונטי.
אנה שניידר: לכן כתבנו "הבעת אי אמון".
אנה שניידר: אין היום הודעת ממשלה, אם חזרנו לנוסח הישן.
אנה שניידר: הודעת ממשלה, לפי המלצת יצחק לוי, באה במקום "מדיניות החוץ ומדיניות הביטחון".
רשף חן: על מה יש היום הודעת ממשלה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יכולה להיות הודעת ממשלה על מצב האבטלה.
ארבל אסטרחן: הממשלה יכולה למסור הודעה בכל עת.