GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני בר-און: הנושא הבא הוא בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות, לפני הקריאה הטרומית: ההצעה הראשונה עניינה: הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון – הארכת תקופת הזיכיון בערוץ השלישי), התשס"ה-2005, פ/3188, של חבר הכנסת גלעד ארדן.
רוני בר-און: לבקשת שר התקשורת הסכים המציע שלא נדון בהצעתו היום.
רוני בר-און: כיוון שכך, ההצעה הזאת לא תידון.
רוני בר-און: הסעיף השלישי, שגם הוא לא יידון היום, הוא הצעתה של חברת הכנסת יולי תמיר, שמספרה 3189, ועניינה: הצעת חוק רשות הספנות והנמלים (דחיית תחילה), התשס"ה-2005.
רוני בר-און: בשיחה שקיימתי אתמול עם המציעה היא ביקשה שלא נדון בבקשתה, וגם עניין זה נדחה.
רוני בר-און: נותר, אפוא, לדון בהצעת החוק להשבת נכסים של קורבנות השואה ויורשיהם, התשס"ה-2005, פ/3207, של חברת הכנסת קולט אביטל.
רוני בר-און: מה עמדת הממשלה?
אריאלה קלעי: הממשלה מתנגדת.
רוני בר-און: אין קוורום.
רוני בר-און: צר לי.
רוני בר-און: חברת הכנסת אביטל, גברתי סגנית היושב-ראש, על-פי תקנון הכנסת דרישת הקוורום היחידה בכנסת – למעט חוקים משוריינים – היא בעניין פטור מחובת הנחה.
רוני בר-און: היא קובעת שאי אפשר לקיים דיון בוועדת הכנסת בבקשה לפטור מחובת הנחה אלא אם נוכחים שליש מחבריה הקבועים של ועדת הכנסת.
רוני בר-און: אין לנו כאן את השליש הזה בנמצא.
רוני בר-און: לכן גם שאלתי את הממשלה אם היא מתנגדת.
רוני בר-און: אם הממשלה היתה מסכימה היינו פותרים את הצרה הזאת כי אז לא היית זקוקה לעניין הקוורום.
קולט אביטל: הצעת החוק הוגשה בתיאום עם השרים.
רוני בר-און: למען הפרוטוקול וההיסטוריה, לא נשכח לציין כי נוכחים עמנו נציגי משרד האוצר: הגברת נגה שילוח ומר ערן היימר.
רוני בר-און: אנחנו מודים לכם על שירותכם למען האומה ונפרדים מכם באותה מהירות שבה קיבלנו את פניכם.
גדעון סער: למה הממשלה מתנגדת?
אריאלה קלעי: מפני שלא נעשה תיאום מראש בעניין הזה.
גדעון סער: נאמר שהיה תיאום עם השרים.
גדעון סער: אם אפשר, עד הפעם הבאה שזה יעלה, אולי תוכלו לדבר ביניכם.
אריאלה קלעי: עד הפעם הבאה שזה יעלה ננסה לעשות תיאום.
זהבה גלאון: הכנסת מקבלת החלטה לאמץ את הדוח ובסוף הממשלה מתנגדת?
אריאלה קלעי: דיברתי רק על הצעת החוק.
זהבה גלאון: למה לממשלה יש בכלל say בפטור מחובת הנחה?
קריאה: תמיד הממשלה אומרת אם כן או לא.
רוני בר-און: נראה לי שזאת לא הפעם הראשונה שלממשלה ולכנסת אין תמימות-דעים שלמה.
רוני בר-און: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט, למיזוג הצעות החוק הבאות:
רוני בר-און: א) הצעת חוק החברות (תיקון), התשס"ב-2002 ב) הצעת חוק החברות (תיקון מס' 3) (כשירות דירקטורים חיצוניים), התשס"ה-2004
רוני בר-און: הנושא הבא הוא בקשת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, למיזוג הצעות החוק הבאות: 1) הצעת חוק החברות (תיקון), התשס"ב-2002; 2) הצעת חוק החברות (תיקון מס' 3) (כשירות דירקטורים חיצוניים), התשס"ה-2004.
רוני בר-און: עו"ד משה בוטון, היועץ המשפטי של הוועדה לעניין החוק הספציפי הזה, אנא פרט את הבקשה, בטובך.
משה בוטון: יש שתי הצעות חוק לתיקון חוק החברות שעברו קריאה ראשונה בכנסת.
משה בוטון: הצעה אחת היא ממשלתית, עוד מהכנסת הקודמת, והחילו עליה דין רציפות; וההצעה השנייה נתקבלה לפני כמה חודשים, של חברת הכנסת גילה פינקלשטיין ואחרים, שעניינה: כשירות של דירקטורים חיצוניים.
משה בוטון: הצעת החוק של חברת הכנסת פינקלשטיין קובעת שלפחות אחד מהדירקטורים החיצוניים בחברה ציבורית צריך להיות בעל מומחיות פיננסית חשבונאית, שלא יהיה אדם שאין לו כישורים.
רוני בר-און: זה מה שעשו לפני שנתיים לגבי ועדות ההשקעות בחוק החברות החדש.
משה בוטון: בהצעת החוק הממשלתית יש הרבה נושאים שמתייחסים לדירקטור, למשל בעניין הרמת מסך לגבי דירקטורים.
רוני בר-און: גם ענייני כשירויות?
משה בוטון: לא.
משה בוטון: כשירויות אין בהצעת החוק הממשלתית.
משה בוטון: אבל יש עניינים הנוגעים לחובות של חברי דירקטוריונים.
רוני בר-און: היא הנותנת.
רוני בר-און: אז מה החיבור בין שני הדברים?
משה בוטון: היא הנותנת שאנחנו מטפלים באותו נושא.
משה בוטון: אנחנו מטפלים בנושא הדירקטורים ורוצים להסדיר את הנושא כולו.
משה בוטון: זה ישתלב כחלק אינטגרלי בנושאים הנוגעים לדירקטורים בהם אנחנו עוסקים בהצעת החוק הממשלתית.
רוני בר-און: השאלה היחידה שאני מבקש לשאול בעניין הזה, אני לא משוכנע שהקורלציה מושלמת.
רוני בר-און: העוגן של המילה "דירקטור" לא מחבר אחד עם השני מיד.
רוני בר-און: אני שואל את השאלה כי לפי דעתי החוק הגדול הוא חוק כבד, הוא חוק שייקח הרבה זמן, ואילו החוק השני, על כשירות דירקטורים חיצוניים, הולך על מסלול סלול למדי, שאותו הזכרתי לך, של חוק החברות החדש, על-פי המודל שנקבע לנושא ועדת ההשקעות.
רוני בר-און: אז למה לקחת חוק שתהליך החקיקה שלו, כפי שאנחנו רואים, החל ב-2002 ובינתיים לעכב תיקון שבא לתת פתרון לאיזה צורך שעלה מחוק החברות החדש, והוא הרבה יותר קל ונייד והוא ייגמר הרבה יותר מהר?
רוני בר-און: למה לעשות את זה?
משה בוטון: אני מבקש להבהיר, ברשותך.
משה בוטון: הצעת החוק הממשלתית עומדת לקראת סיום.
משה בוטון: הדיון בה הסתיים בוועדת המשנה בראשות חבר הכנסת רשף חן והיא אושרה ועומדת לבוא בפני מליאת הוועדה לאישור בעוד שבועיים.
משה בוטון: זאת אומרת, העניין אושר.
משה בוטון: חברי הכנסת גילה פינקלשטיין והאחרים הסכימו להצעה.
רוני בר-און: אז אדרבה, אם כאן קצב הזמנים כבר נקבע על-ידי החוק הכבד יותר אז ברור שאנחנו רק מיטיבים עם עניינה של הצעת החוק הקלה יותר.
רוני בר-און: אני חושב שבנסיבות העניין אציע לחברים למזג את הצעות החוק.
רוני בר-און: מישהו רוצה להביע דעה אחרת?
רוני בר-און: מי בעד להיעתר לבקשת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט?
רוני בר-און: ירים את ידו בבקשה.
רוני בר-און: בעד בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט למזג את הצעת חוק החברות (תיקון), התשס"ב-2002 ואת הצעת חוק החברות (תיקון מס' 3) (כשירות דירקטורים חיצוניים), התשס"ה-2004 – 5 נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
רוני בר-און: קבענו, אפוא, פה אחד שאנחנו ממזגים את הצעות החוק, ובתנאי שאנחנו אכן מקצרים את המועדים, כפי שאמר עו"ד בוטון.
רוני בר-און: אנחנו מודים לך.
רוני בר-און: הישיבה נעולה.
רוני בר-און: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.
רוני בר-און: אנחנו מבקשים לקבוע מסגרת דיון להצעות להביע אי-אמון בממשלה.
רוני בר-און: יש שתי הצעות להביע אי-אמון, האחת של סיעות המפד"ל והאיחוד הלאומי, בעניין המסע המאורגן והמתוכנן לדה-לגיטימציה של המתיישבים ביש"ע על הממשלה.
רוני בר-און: המועמד להרכיב את הממשלה הנו חבר הכנסת בנימין אלון.
רוני בר-און: ההצעה האחרת היא של ש"ס, בנושא העלאת מחיר החלב וגזלת דייסת העוני של ילדי ישראל.
רוני בר-און: המועמד להרכיב את הממשלה הנו חבר הכנסת הרב אליהו ישי.
רוני בר-און: ההצעות יידונו היום בישיבת הכנסת, ביום ב', כ"א בשבט התשס"ה, 31 בינואר 2005.
אברהם פורז: למה אתה מקפח את העבודה ואת שינוי?
רוני בר-און: אני מקפח בעיקר את הליכוד.
רוני בר-און: בדרך-כלל הליכוד מקבל 20 דקות ושינוי מקבלת 8 דקות.
אברהם פורז: אני חושב שצריכות להיות שלוש מדרגות: הליכוד במדרגה הכי גבוהה, העבודה ושינוי באמצע והיתר במדרגה הנמוכה.
רוני בר-און: נעשה כמו שעשינו בשבוע שעבר: 10 דקות לליכוד, 5 דקות לשינוי ולעבודה ו-3 דקות לכל יתר סיעות הבית.
רוני בר-און: אין הצעה אחרת.
רוני בר-און: מי בעד ההצעה?
רוני בר-און: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין
רוני בר-און: המלצת הוועדה הציבורית לקביעת שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת בנושא העוזרים הפרלמנטריים – דיון בהשגות חברי הכנסת
רוני בר-און: אנחנו מקדמים בברכה את יושב-ראש הכנסת.
רוני בר-און: הנושא על סדר-היום הוא המלצת הוועדה לקביעת שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת, בנושא העוזרים הפרלמנטריים, דיון בהשגות חברי הכנסת, בהשתתפות חברי הוועדה הציבורית.
רוני בר-און: אני מקדם בברכה את פרופ' גרונאו, יושב-ראש הוועדה, ואת עו"ד יוסי גילאור, חבר הוועדה.
רוני בר-און: רואה חשבון דניאל דורון, חבר הוועדה, הודיע שהוא לא יגיע.
רוני בר-און: אדוני יושב-ראש הכנסת, בבקשה.
ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הרשו לי לברך את חברי ועדת גרונאו, הפרופ' גרונאו, עו"ד יוסי גלאור ורואה חשבון דניאל דורון.
ראובן ריבלין: ביקשנו מהם לשמש כוועדה ציבורית, אשר מלווה אותנו ואשר בסמכותה לקבוע את אותם תנאים שהם תנאים של חברי כנסת.
ראובן ריבלין: צריך לזכור, שעוזרי חברי הכנסת הם חלק מהתנאים של חברי הכנסת.
ראובן ריבלין: היום המלצות ועדת גרונאו מחייבות אותנו להגדיל את תקציב הכנסת בחמישה מיליון שקלים כתוצאה מההמלצות, שבאו להעתיר ולהוסיף לעוזרים הפרלמנטריים תנאים כאלה או אחרים.
ראובן ריבלין: אני בהחלט מקבל כל המלצה של ועדה, שאנחנו כגוף ציבורי הקמנו אותה.
ראובן ריבלין: מן הדין הוא, שרק במקרים מאוד מיוחדים לא נאמץ את המסקנות שלהם, שכן אנחנו למעשה האצלנו להם סמכות שהיתה נתונה בידינו והעברנו אליהם, על-מנת שהם ישקלו כגוף חיצוני את כל הדברים וכל השיקולים להם צריך כדי להחליט בכל אותן בקשות שהובאו בפניהם.
ראובן ריבלין: לכן כעיקרון אני מציע לקבל תמיד מקשה אחת, בלי הסתייגויות, אלא אם כן הם מסכימים בעצמם להסתייגות כזאת או אחרת, לאחר שהם שומעים אתכם, מתוך כך שאולי נפלה אי הבנה או דבר שהוא בבחינת טעות שלא היתה באה לידי טעות אלא אם היו הדברים מובאים בפני הוועדה בזמן שהיא באה לקבוע את העובדות שלהן צריך כדי לקבוע את המסקנות.
ראובן ריבלין: העוזרים הפרלמנטריים הם תבליט פניו של חבר הכנסת.
ראובן ריבלין: אמור לי מי העוזר הפרלמנטרי שלך, ואומר לך כיצד אתה מתפקד וכיצד אתה פועל כחבר כנסת.
ראובן ריבלין: יצאה מתחת ידינו הקביעה לאפשר לחברי כנסת להעסיק עוזרים פרלמנטריים בעלי תואר שני או בדרכם לתואר שני.
ראובן ריבלין: לצורך כך הכפלנו וגם הוספנו להכפלה סכום שהיה אפשר לתת לאותו עוזר פרלמנטרי, שהוא כבר לא רק בוגר אלא בדרך להיות מוסמך אקדמאית.
ראובן ריבלין: הדברים באו מתוך מחשבה, שהעוזרים מפרים את עבודתם של חברי הכנסת ומוסיפים לעבודת חברי הכנסת, מאדירים את עבודתם וכתוצאה מכך גם מאדירים את פעולתה של הכנסת, לתפארת הרשות המחוקקת והרשות העוקבת אחר הממשלה.
ראובן ריבלין: כתוצאה מכך נוצר מצב שבו נתקיימו אצל חבר כנסת אחד, שזכה לקבל שני עוזרים פרלמנטריים במקום עוזר אחד, כפי שהיה נהוג עד שנת 1996, עד המלצות רוזן-צבי.
ראובן ריבלין: בזמנו היה לכל חבר כנסת עוזר אחד.
ראובן ריבלין: העוזר היה מקבל שכר זעום, כמעט כפי שהיה בתקופת המנדט כאשר אנחנו ביקשנו להיות מתמחים.
ראובן ריבלין: אז שאלו אותנו עורכי-הדין הוותיקים כמה אנחנו מוכנים לשלם להם על-מנת שיקבלו אותם במשרדיהם.
עו"ד יוסף גילאור: אני הייתי מתמחה בבית-המשפט העליון, ולא קיבלתי שכר בכלל.
ראובן ריבלין: בשנת 1996 היה לכל חבר כנסת עוזר פרלמנטרי אחד, והוא היה מקבל שכר בטל בכל קנה מידה, שכר שלא היה ראוי אפילו לעבודתו של מישהו שהוא נושא כלים של אדם מן היישוב.
ראובן ריבלין: כתוצאה מהשקעת מחשבה רבה ומהבנה והפנמה שכאשר עוזרים פרלמנטריים הם בתנאי סף בהשכלה פורמלית מחייבת, הם יכולים לעזור ולהאדיר גם את פעולת הכנסת, ועדה ציבורית המליצה לפנינו ואפשרה לנו לקיים מערכת של עזרה של שני עוזרים פרלמנטריים.
ראובן ריבלין: היא קבעה שעוזר אחד יקבל 8,000 שקלים, זאת אומרת מבחינת המשק מדובר במשכורת של אדם אשר נמצא במהלכים הראשונים של עבודתו המקצועית, מקום שיכול להיות לו כמסדרון המוביל לאופקים שהוא קבע אותם כמסע האישי שלו על-מנת להגשים את הרצונות שלו.
ראובן ריבלין: גם לאפשר לו להתפרנס וגם לאפשר לו להתפתח, ובעיקר לאפשר לו לעזור לחברי הכנסת לעשות את עבודתם בצורה המכובדת ביותר.
ראובן ריבלין: כמה מחברי הכנסת ביקשו מייד שבמקום שניתן להם 8,000 שקלים ו-4,000 שקלים, ניתן להם 12,000 שקלים שבהם יוכלו להתחלק שני העוזרים.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, הרעיון שעמד מאחורי הגישה שאנחנו צריכים לאפשר לחבר הכנסת להעסיק אדם בעל כישורים פורמליים רחבים יותר, גם הוא התבטל כתוצאה מכך שחברי הכנסת ראו ב-12,000 השקלים שהוקדשו להעסקת עוזרים מקצועיים כסכום העומד ברשותם על-מנת לעשות צדק בין עוזריהם.
ראובן ריבלין: גם בעניין זה פעמים העלמנו עין או הלכנו שבי אחרי לבנו, ואמרנו שבאמת אולי העיקרון של השוויון יותר חשוב מהעיקרון שעמד לנגד עינינו כאשר הגדרנו את הסכומים הניתנים לעוזרים פרלמנטריים.
ראובן ריבלין: עוזרים פרלמנטריים הם כמובן העוזרים של חברי הכנסת, והם כמובן משרות אמון בלתי מתפשר של חברי הכנסת כלפי עוזריהם.
ראובן ריבלין: לא יכול להיות עוזר, אלא אם כן חבר הכנסת בחר בו.
ראובן ריבלין: גם לא יכול להיות עוזר שימשיך בתפקידו, אם חבר הכנסת חלילה לא רוצה אותו יותר, או אפילו מאס בו.
ראובן ריבלין: אלה הם דברים שצריכים להיות ברורים.
ראובן ריבלין: מטבע הדברים, ובהתאם לנוהג שקנה לו שליטה בכנסת מאז ייסודה, חברי הכנסת מעסיקים את העוזרים הפרלמנטריים, וכדי שהם ישלמו להם בצורה מסודרת, הכנסת מקבלת על עצמה את ההתחייבויות של חברי הכנסת כלפי עוזריהם הפרלמנטריים, בתוך הסכומים העומדים לרשות חברי הכנסת כתנאי חברי כנסת.
ראובן ריבלין: פירושו של דבר, שהמערכת המשפטית והמערך המשפטי ברור לגמרי.
ראובן ריבלין: אין עוזרים פרלמנטריים עובדי הכנסת, אלא הם עובדיהם של חברי הכנסת.
ראובן ריבלין: צא ולמד, אם כל עוזר פרלמנטרי המתקבל על-ידי כל חבר כנסת יהיה לעובד כנסת, הרי שגם כאשר ימאס בו חבר הכנסת, הוא ימשיך וישמש כעובד כנסת.
איתן כבל: או אם העוזר הפרלמנטרי ימאס בחבר הכנסת.
ראובן ריבלין: הדוגמה שלך היא דוגמה מצוינת.
רוני בר-און: הדבר דומה למשרות אמון בשירות הציבורי.
רוני בר-און: בא שר עם העוזרים שלו, הולך השר, הולכים העוזרים.
רוני בר-און: בעניין הזה קיבלתי חוות דעת שהזמינה הלשכה לייעוץ המשפטי, שאומרת ששאלת מי המעסיק של עוזרי חברי הכנסת היא שאלה שמסורה לשיקול הדעת הבלעדי שלך.
רוני בר-און: ועדת הכנסת, כך או כך, לא תדון בשאלה הזאת.
רוני בר-און: אתה הוא היחיד שמוסמך להחליט, ואתה תחליט בעניין הזה.
רוני בר-און: מבחינת ועדת הכנסת, העניין הזה לא נמצא על סדר יומה יותר.
ראובן ריבלין: יש כאלה שחושבים שנתברך יושב-ראש הכנסת בסמכויות של נציב שירות המדינה.
ראובן ריבלין: זאת מטלה כבדה מאוד ומחייבת מאוד ואחראית מאוד, ואני יודע שלפעמים יושבי-ראש כנסת לא נותנים דין-וחשבון מה יקרה בדורות הבאים, שכן אין לידם נציב הדורות הבאים.
ראובן ריבלין: כנציב שירות המדינה התחייבתי ואני מתחייב כלפי מבקר המדינה ליישם את אשר קבע בדוח מפורט ביותר על המעללים של הכנסת במשך 56 שנות קיומה, שכמובן לא מתייחס לתקופה שאנחנו משמשים בכנסת ה-16, אבל הוא מחייב את הכנסת ה-16 ואת הכנסות הבאות, ואנחנו מיישמים אותו כבר הלכה למעשה, כמצוות ביקורת המדינה שבה אנחנו מחייבים את משרדי הממשלה לשמור קלה כבחמורה ולקיים את המלצות הדוח כאשר הוא נראה לנו.
ראובן ריבלין: לכן צריך לזכור תמיד, כאשר אנחנו רוצים להמציא את הגלגל, שגם אנשים לפני כן ישבו שבעה תמימים על-מנת לקבוע בגורלות של אנשים.
ראובן ריבלין: לעומת ערב 1996, מצבם של העוזרים הפרלמנטריים הוא כל כך טוב, שאין אדם בארץ שמחשיב את עצמו שהוא גם בעל יכולת שלא היה רוצה לשמש את אחד מחברי הכנסת, מה עוד שחברי הכנסת כולם הם אנשים דגולים ובעלי יכולות אדירות, והאפשרות להיות במרכז העניינים ובמרכז קבלת ההחלטות היא דבר מפתה.
ראובן ריבלין: יחד עם זאת, אנחנו צריכים תמיד לזכור, שכל עוזר פרלמנטרי הוא פריבילגיה שניתנת לחבר הכנסת על-פי תנאי שירותו, על-פי תנאי כהונתו.
ראובן ריבלין: והתנאים האלה נעשים ונקבעים ומשתנים על-ידי ועדה שהקמנו אותה, שהיא היום ועדת גרונאו.
ראובן ריבלין: בזמנו היו ועדות גלנור וועדת רוזן-צבי.
ראובן ריבלין: כל הדורות משתבחים בוועדות שלהם, ואני חושב שהכנסת ה-16 לא הפחיתה לעשות כאשר קבעה את פרופ' גרונאו ואת החברים גילאור ודורון כוועדה שהיא אובייקטיבית לחלוטין שתקבע לנו את אותם דברים שבהם אנחנו מתלבטים ולא רוצים לקבוע בעצמנו.
ראובן ריבלין: למותר לציין שרבים מחברי הכנסת מעסיקים עוזרים פרלמנטריים שהם על תקן של עוזרים בעלי השכלה אקדמאית מתקדמת כאנשים שהם מלווים או נהגים וכיו"ב.
ראובן ריבלין: אלה הם דברים שכמובן תלויים בכל חבר כנסת, ובהם אני לא רוצה לגעת עכשיו.
ראובן ריבלין: יושב פה יו"ר ועד העוזרים הפרלמנטריים, ואם הוא הנחתום שמעיד על העוזרים הפרלמנטריים, אז נתברכה הכנסת בעוזרים פרלמנטריים מעולים, שיודעים את מה שהם רוצים וגם יודעים להיאבק ולהילחם.
ראובן ריבלין: אינני בטוח שעוזרים פרלמנטריים הם גילדה אשר צריכה להיאבק ולהילחם ולעשות לעצמם לובי בתוך הכנסת, בכל מה שקשור לתנאי העסקתם.
ראובן ריבלין: תנאי העסקתם ברורים בטרם ייכנסו.
ראובן ריבלין: הם גם לא תנאי העסקה שמוחמרים או מקוצצים בעניין כזה או אחר.
ראובן ריבלין: תמיד טוב להתקדם, תמיד טוב להוסיף.
ראובן ריבלין: צריך לזכור שלכל חבר כנסת יש מרכז המחקר ומידע כעוזר פרלמנטרי קולקטיבי, שיכול להיות עוזר פרלמנטרי אישי של כל אחד מחברי הכנסת, אם חברי הכנסת רוצים לקבל פרטים נוספים שלהם הם צריכים כדי להאדיר את עבודתם הפרלמנטרית.
ראובן ריבלין: העוזרים הפרלמנטריים יכולים להתהלך בבית ולהיכנס לכל מקום, משום שהם משרתים את חברי הכנסת, לא משום שהם עובדים בתוך הכנסת.
ראובן ריבלין: אני מכיר הרבה עוזרים פרלמנטריים שלימים היו לחברי כנסת, לשרים ולסגני ראשי ממשלה.
ראובן ריבלין: דרך אגב, אני עם עוזר פרלמנטרי מאז 1996, בלי שהחלפתי אותו, ואני מאוד מרוצה.
ראובן ריבלין: יחד עם זאת, כמובן שאם העוזרים הם רציניים, בדרך-כלל אחרי כמה שנים הם רוצים להמשיך ולהתפתח במישור האישי שלהם.
ראובן ריבלין: לפיכך, ומתוך ראייה זאת, ומתוך הבנה ברורה שמנהל הכנסת נתון בידיו של נציב שירות המדינה לענייני הכנסת, שהוא יושב-ראש הכנסת – דרך אגב, אני מתכוון להמליץ שנציב שירות המדינה מטעם הכנסת לא יהיה פוליטיקאי, אבל זה דבר שיהיה נתון להחלטה שלי ושלכם גם יחד – אני מציע בפני כל חברי הוועדה לא לעמוד בפני לחצים כאלה או אחרים, שהם לחצים על רקע אישי, אלא לראות את התמונה ואת המסגרת הכוללת.
ראובן ריבלין: אנחנו העברנו את אותה סמכות לוועדה שהיא ועדה חיצונית, שאין ויכוח על יכולתה, על מיומנותה ועל עוצמתה, היא ועדת גרונאו.
ראובן ריבלין: היא המליצה בפנינו.
ראובן ריבלין: ייתכן מאוד שיש חלק מההמלצות שלא נוחות לי באופן אישי.
ראובן ריבלין: אני מתעלם מכך, ואני מבקש לאמץ את המלצות ועדת גרונאו ולקבוע שאלה ההמלצות, אין פחות מהן וגם אין יותר מהן.
רוני בר-און: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
רוני בר-און: ביום 9 במאי 2004 הוגשו המלצות ועדת גרונאו בנושא העוזרים הפרלמנטריים.
רוני בר-און: כשישה שבועות אחר-כך, ב-29 ביוני, קיימנו דיון והחלטנו לאמץ חלק מן ההמלצות.
רוני בר-און: ביום 20 ביוני 2004 הוגשה המלצה נוספת, ומאז ועד היום הוגשו השגות של מספר רב של חברי כנסת לגבי חלק מההשגות, ושל מספר מועט של חברי כנסת לגבי חלק אחר מן ההשגות, גם השגות מקוריות, חלק הצטרפו לכל ההשגות וחלק הצטרפו רק לחלק מההשגות.
רוני בר-און: בכנסת יש היום כ-200 עוזרים פרלמנטריים.
רוני בר-און: כזכור, מבחינת התקנון רשאית ועדת הכנסת לקבל את ההמלצות, לדחות אותן או לקבל אותן בחלקן ולמעשה לדחות אותן בחלקן.
רוני בר-און: בהמלצות שמונחות כאן היום אנחנו מדברים בעיקר בעיגון של הוראות שקיימות מזה שנים רבות, זכאות לשני עוזרים שעובדים אצל חבר הכנסת, חייבים לו חובת נאמנות, גם עוזר מקצועי וגם עוזר מנהלי.
רוני בר-און: בנוסף למשכורת, מדובר בתנאי שכר והטבות נלוות, כמו אש"ל, טלפון נייד, קרן השתלמות וכיוצא באלה דברים שונים.
רוני בר-און: ועדת גרונאו, לאחר שהתייעצה עם גורמים שונים, ככל שעולה מהנייר שהניחה בפניכם, ממליצה להשאיר את המצב בעניין הסטטוס של חברי הכנסת כפי שנקבע על-ידי ועדות הכנסת לדורותיהן במשך שנים, קרי שהעוזרים יהיו עובדים של חברי הכנסת.
רוני בר-און: כמו שאמר היושב-ראש, חבר הכנסת הוא זה שבוחר את העוזר, מחליט מתי מסתיימת העסקתו ומחליט על אופי עבודתו, טיבה וטבעה.
רוני בר-און: מוצע בהמלצות להוסיף סעיף להחלטה, לפיו הכנסת היא זאת שתישא בכל חבות שתוטל על חבר הכנסת מכוח יחסי ההעסקה שבינו לבין העוזר, דבר שהיה הלכה למעשה קיים גם היום, אבל עכשיו יוסיפו את זה גם להלכה ולא רק למעשה.
רוני בר-און: לעניין זה לא הוגשו השגות.
רוני בר-און: כמו שאמרתי, הסמכות להחליט בעניין הסטטוס שעלה פה בישיבות הקודמות, לפי חוות דעת חיצונית שהוגשה לי, שאומצה על-ידי המחלקה המשפטית, שייכת אך ורק ליושב-ראש הכנסת.
רוני בר-און: לכן אנחנו בעניין הזה לא דנים, מכיוון שלא הוגשו השגות, וגם אם היו מוגשות השגות המצב המשפטי לא מאפשר לנו לדון בו.
רוני בר-און: בהמלצות המוגשות היום בפניכם יש הטבות ניכרות לעוזרים לעומת המצב הקיים.
רוני בר-און: יש העלאה בשכר הבסיס.
רוני בר-און: תשלום הוותק חל על כל התקופה או התקופות של העוזר כעוזר פרלמנטרי.
רוני בר-און: יש פה תוספת לינה לאלה שגרים רחוק, למרות שבעניין הזה יש אפליה בין חבר הכנסת לעוזר.
רוני בר-און: הגדרת הזכאות ללינה גם לחברי הכנסת חלה על רדיוס של 100 ק"מ.
רוני בר-און: אנחנו יודעים שחברי הכנסת שגרים בתל-אביב, שהיא עדיין לא 100 ק"מ מירושלים, גם מקבלים לינה בירושלים.
נסים דהן: המקור הוא 60 ק"מ.
רוני בר-און: לגבי העוזרים מדברים על 100 ק"מ.
רוני בר-און: יש תוספת לינות בימי תקציב, קרי דיונים שמסתיימים לאחר השעה 23:00.
רוני בר-און: צבירת טלפון נייד לתוך השנה, עד עכשיו לא אופשרה צבירה.
רוני בר-און: חשב הכנסת העריך את ההטבות בעלות שנתית של כ-5 מיליון שקלים בסך הכול, מזה 3 מיליון בהטבות שכר.
רוני בר-און: השינויים שהמליצה עליהם הוועדה מההמלצה הקודמת הם: סעיף מפורש, לפיו הכנסת היא זאת שנושאת ותישא בכל עלות שתוטל על חבר הכנסת בשל היותו מעסיק.
רוני בר-און: אם חלילה קרה משהו לעוזר בתקופת ההעסקה שלו.
רוני בר-און: אני מבין שזאת כמובן כל חבות חוקית, אתם לא תישאו בעלויות בגין הפרת חובה על-ידי חבר הכנסת אם הוא תקף את העוזר הפרלמנטרי שלו או עשה בו מעשה אחר, שגם מקום עבודה לא היה משלם.
רוני בר-און: להערכתי זה מרגיע גם את חברי הכנסת וגם את העוזרים, כי לא תמיד העוזר יכול לצפות שחבר הכנסת יהיה סולבנטי לגבי תביעות מתביעות שונות שעלולות לצוץ.
רוני בר-און: השינוי מההמלצה הקודמת מדבר גם על כך שניתן לממש מתקציב הקשר עם הציבור חודש חפיפה לעוזר.
רוני בר-און: אני מודה שזאת היתה הצעה שלי.
רוני בר-און: במקרה הקודם של החפיפה של העוזרים שלי שילמתי מכיסי הפרטי, כי רציתי שתהיה חפיפה טובה.
רוני בר-און: היום אפשר לממן את זה מתקציב קשר עם הציבור.
רוני בר-און: אני חושב שזה מכשיר חשוב.
רוני בר-און: האש"ל היום הוא 650 שקלים נטו.
רוני בר-און: בהמלצה הקודמת הוצעו 1,050 ברוטו.
רוני בר-און: זה מקביל אבל קצת מיטיב.
רוני בר-און: כעת מוצעות שתי אפשרויות, או לקבל את הסכום של 1,050 ברוטו, או לקבל 500 שקלים ברוטו והשתתפות בהוצאות נסיעה לפי מרחק מקום מגורים בפועל מירושלים.
רוני בר-און: לא צריך להביא כרטיסים, אלא כמו בשירות הממשלה, עושים את חישוב הדרך על-פי שירותי נסיעה והתעריפים של התחבורה הציבורית ומשלמים בהתאם.
רוני בר-און: המלצה נוספת היא בעניין לינה.
רוני בר-און: קודם הוצע לממן עד 110 שקלים לפי עלות ב"אכסניית רבין" ליחיד בחדר זוגי, למי שגר מעל 100 ק"מ מירושלים.
רוני בר-און: כעת מוצעת גם לינה ללא קשר למרחק המגורים, אם ישיבת המליאה או ועדה שבה השתתף חבר הכנסת של העוזר הסתיימה אחרי השעה 23:00.
רוני בר-און: כזכור, זה מיועד בעיקר לימי תקציב.
רוני בר-און: על ההצעות האלה הוגשו ההשגות הבאות.
רוני בר-און: חברי כנסת רבים, בעשרות רבות, הגישו השגה שאני מניח שהיא על דעת הדרישה של ועד העוזרים, לגבי שלושה עניינים.
רוני בר-און: האחד, מבקשים שהוותק יחושב גם על תקופה של עבודה כעוזר שר או כסגן שר, עובד ועדה בכנסת או סיעה.
רוני בר-און: זאת אומרת, כל מי שהיה בזיקה לעבודה הספציפית הזאת, גם אם לא היה עוזר פרלמנטרי, מבקשים לחשב את הוותק.
רוני בר-און: דבר שני, מבקשים תשלום רטרואקטיבי בעבור ותק.
רוני בר-און: ועדת גרונאו המליצה כי הוותק ישולם לפי מצב העוזר בעת התשלום.
רוני בר-און: מי שהיה עוזר מנהלי והופך למקצועי, ישולם לו ותק של המקצועי על כל השנים.
רוני בר-און: ההשגה היא שמבקשים להחיל את זה רטרואקטיבית מתחילת כהונתה של הכנסת ה-16, ומבקשים תוספת סכום של 600 שקלים לכלכלה.
רוני בר-און: חבר הכנסת נסים דהן מבקש לאפשר באותה מסגרת תקציב להעסיק עוד עוזר.
רוני בר-און: הוא אומר שיש לו שני עוזרים, וסך כל התקציב הוא 12,000 שקלים, הוא מבקש באותה מסגרת שעומדת לרשותו להעסיק עד שלושה עוזרים, שכמובן יעבדו בחלקיות משרה, אחרת הוא לא יעמוד בדרישות שכר המינימום.
רוני בר-און: חבר הכנסת שאול יהלום מבקש לקבוע את שכר העוזר המנהלי כנגזרת לשכר העוזר המקצועי ברמה של 90% שכר משכר העוזר המקצועי.
רוני בר-און: היום זה להערכתי כ-70%.
רוני בר-און: זאת אומרת, עובד עם תואר ראשון, שנקרא עוזר מקצועי, מקבל 6,600 שקלים, עם תואר שני הוא מקבל 7,000 שקלים.
רוני בר-און: חבר הכנסת יהלום מבקש, שהעוזר המנהלי ירוויח 90% מזה.
רוני בר-און: החשב מעריך את עלות ההשגה בשיעור של מיליון וחצי שקלים בשנה.
רוני בר-און: פרופ' גרונאו, האם אתה מבקש להציג את דבריך עכשיו או לאחר שתשמע את השגות חברי הכנסת?
פרופ' ראובן גרונאו: מאחר שסקרת את הדברים בצורה מאוד מפורטת ויושב-ראש הכנסת סקר את הדברים בצורה מפורטת, ראוי שנשמע את ההשגות ואחר-כך נגיב.
רוני בר-און: היועצת המשפטית מעירה, שכללי הלינה לחברי הכנסת הם מלון בירושלים אם מקום מגוריו אינו בירושלים, בין שתי ימי הישיבות.
רוני בר-און: בנוסף, אם גר במרחק של יותר מ-100 ק"מ מירושלים, מלון בירושלים או בתל-אביב לפני יום הישיבה.
רוני בר-און: בנוסף, מזכיר הכנסת רשאי לאשר מלון בירושלים או בתל-אביב אם יש לכך הצדקה עניינית.
אריה האן: זה במקרים חריגים מאוד.
רוני בר-און: חברת הכנסת ענבל גבריאלי, בבקשה.
ענבל גבריאלי: האזנתי בקשב רב לדבריו של יושב-ראש הכנסת, ואני מרגישה כאילו אנחנו נדחקים לאיזושהי פינה.
ענבל גבריאלי: בכל הדיונים וההחלטות והקביעות לגבי שכר חברי הכנסת והתנאים שלהם, הוועדות הציבוריות עשו תמיד עבודה מצוינת, גם אם לא תמיד אומצו ההחלטות במאה אחוזים.
ענבל גבריאלי: אבל כאשר מדברים במקרה של העוזרים הפרלמנטריים, אני לא בטוחה שאפשר להתייחס לזה כאל תנאי חברי הכנסת, כמו שאנחנו מתייחסים לרכב או למכשיר טלפון סלולארי או ללינה בירושלים, כי מדובר על בני-אדם, על אנשים שמגיעים לכאן לעבוד, על אנשים שמגיעים לכאן להתפרנס.
ענבל גבריאלי: אני חושבת שהפערים הבודדים בין מה שאני הייתי רוצה שייקבע לעוזרים הפרלמנטריים לבין מה שנקבע על-ידי הוועדה נובעים בעיקר מחוסר היכרות קרובה את העבודה של העוזרים הפרלמנטריים.
ענבל גבריאלי: אדוני יושב-ראש הכנסת, דיברת בשבחם של העוזרים.
ראובן ריבלין: אני מצטער שמאז שנת 1988 לא הספקתי ללמוד את עבודתם של העוזרים הפרלמנטריים, ואת בשנתיים הצלחת.
ענבל גבריאלי: אני מדברת על חברי הוועדה הציבורית.
ענבל גבריאלי: אני יכולה לתת כדוגמה את גיל, העוזר הפרלמנטרי שלי, שיושב אתנו כאן.
ענבל גבריאלי: אנחנו מתחילים לעבוד מאוד מוקדם בבוקר.
ענבל גבריאלי: בשעה 06:30 גיל כבר יוצא מהבית.
ענבל גבריאלי: פעמים רבות אנחנו יוצאים מהמשכן בשעה 20:00 או 21:00 ולפעמים ממשיכים גם מאוחר יותר.
ענבל גבריאלי: לגבי שכר, ברור לי לחלוטין, ואני יודעת שיש עוד הרבה עוזרים איכותיים ומשכילים ובעלי תארים כמו העוזר שלי, שיוכלו להשתכר הרבה יותר מחוץ לכנסת.
ענבל גבריאלי: נתקלתי כבר בעוזרים שאמרו שעם כל הכבוד לכנסת ולקסם שיש בלהיות שותף בהליך החקיקה, הם רוצים להרוויח יותר.
ענבל גבריאלי: אני חושבת שאנחנו כן צריכים להתחשב בתנאים שלהם, ואני מדברת במיוחד על התוספת לאש"ל ולנסיעות.
ענבל גבריאלי: הרבה עוזרים גרים מחוץ לירושלים והרבה עוזרים מבזבזים המון כסף גם על נסיעות וגם על כלכלה יום-יומית, שאין להם מאין להיפרע, ואולי אנחנו צריכים לדאוג לזה.
ענבל גבריאלי: זאת השגה שאני תומכת בה.
ענבל גבריאלי: לגבי אותו סעיף שפירטת, אדוני היושב-ראש, על ההחלה הרטרואקטיבית, אני לא חושבת שכדאי לנו להיכנס ולהחיל משהו באופן חריג.
ענבל גבריאלי: אנחנו יודעים שגם כשאנחנו מחוקקים חוקים, אנחנו לא מחילים אותם רטרואקטיבית.
שאול יהלום: אדוני היושב-ראש, ראשית תודה רבה לוועדה.
שאול יהלום: אני תומך בכל ההצעות, ואני מצטרף לשלושת ההסתייגויות.
שאול יהלום: אני רוצה לנמק את ההסתייגות שלי.
שאול יהלום: לא תמיד השכר הוא גמיש.
שאול יהלום: לפעמים אדם נמצא עם עוזרים שעובדים במשך שנים, קדנציה אחר קדנציה, ולפעמים אפשרי לחבר כנסת שמקבל שלושה עוזרים חדשים או שני עוזרים חדשים לחלק את הסכום לשניים או לשלושה.