GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליעזר זנדברג: לא התקבלה שום הערה לגופו של עניין בשאלות הבטיחות מצד גורם כלשהו.
אליעזר זנדברג: אני מפנה את השאלה באופן מיוחד אליך מכיוון שאני יודע שהשאלות והתהיות הגיעו מאוסטרליה.
אליעזר זנדברג: אני מבקש להעביר בצורה רשמית את המידע, שאולי לא ידוע לאנשים - אני מניח שהוא ידוע, לפחות אני עשיתי את המיטב על מנת להבהיר את זה - אבל אם יש למישהו הערה או שאלה, או דברים שהוא רוצה לומר בעניין הזה, עדיין אפשר.
אליעזר זנדברג: גם לאחר הדיון הזה, שבעיני הוא דיון ממצה, לפחות בנקודה הזאת על ציר הזמן, עם מסקנות חיוביות מאוד, מבחינתי לפחות, בכפוף להערה שחברת הכנסת חזן העירה לגבי ההחלטה העקרונית לקיים את האירועים בירושלים - אבל אני לא מתייחס לזה כי זאת החלטה עקרונית שלכם והיא לא במסגרת הדיון שלנו כאן.
אליעזר זנדברג: אבל באופן עקרוני, אם יש שאלות, אם יש דברים שרוצים להבהיר - אני מבקש שאנשים יעשו את זה.
אליעזר זנדברג: לא יום לפני שהטקס יתחיל אלא כמה שיותר מוקדם.
אליעזר זנדברג: זאת אחת השאלות המרכזיות, בעיני לפחות, שקשורות למכביה הבאה.
אליעזר זנדברג: אנחנו לא סיימנו את  כל העניינים ואנחנו נזמן דיון נוסף בקרוב, כי גם עלו כאן דברים נוספים, אבל בפירוש חשוב לי שהמסר הזה יעבור.
אליעזר זנדברג: אני רואה אותך, מר שטיין, כצינור לצורך העניין שיעביר את הדברים עד אוסטרליה הרחוקה.
נעמי חזן: אני מהרהרת בקול רם.
נעמי חזן: אני יודעת שאני כבר נודניקית אבל מה לעשות, זה חלק מהתפקיד שלי.
נעמי חזן: אני עדיין בחוסר נחת מההחלטה שטקסי הפתיחה והסיום יערכו בירושלים.
נעמי חזן: הייתי רוצה לבקש בכל זאת לשקול חלופות.
נעמי חזן: יש לכם את הייעוץ הכי מקצועי שאפשר והייתי מבקשת לקבל מהם כמה איתותים לגבי המצב הבטחוני, שחייב להיות אחד השיקולים כבדי המשקל לגבי ההחלטה על שינוי המיקום של הטקסים האלה.
נעמי חזן: שלא יהיו אי-הבנות, חשוב מאוד שזה יצליח ושזה יילך "פיקס" הפעם, מכל מיני סיבות.
נעמי חזן: מאוד מאוד חשוב שזה יהיה מוצלח.
נעמי חזן: אם מעלים חששות עכשיו אולי מונעים בעיות הרבה יותר רציניות בהמשך.
נעמי חזן: לכן אני עדיין מבקשת לשקול.
נעמי חזן: אני הרבה יותר שקטה בנושא הבטיחותי מאשר בנושא הבטחוני.
עוזי צוובנר: כי צריך להילחם את המלחמה הבאה.
עוזי צוובנר: לא את זאת שהיתה.
עוזי צוובנר: אני רוצה לומר לפרוטוקול שההחלטה על המעבר מרמת-גן ל"טדי" נתקבלה 3 חודשים לפני שהתחילו האירועים הבטחוניים.
עוזי צוובנר: שלא יווצר איזה רושם שבמהלך האירועים הבטחוניים האחרונים קיבלנו את ההחלטה.
עוזי צוובנר: זה התקבל 3 חודשים לפני כן.
עוזי צוובנר: הטקס הוא מאוד מורכב ומאוד גדול מכדי להעביר אותו כל פעם.
עוזי צוובנר: אבל, אני כבר אומר לאור ההערה שלך, יתכן שבמידה ולא נוכל לקיים את זה בירושלים - נציג חלופה מאוד מאוד צנועה, ולו רק סמלית לצורך העניין, למרות שאני מאוד מאוד מעוניין שזה יהיה בירושלים.
עוזי צוובנר: רק אם יוכיחו לי שכלו כל הקיצין ואלה מחוץ-לארץ ידרשו בכל זאת, אז יתכן.
עוזי צוובנר: אבל בעקרון אני חושב שצריך להמשיך בהכנות לטקס הבסיסי, המהותי והיפה והוא צריך להיות בירושלים.
עוזי צוובנר: אני מקווה מאוד שבאמת, כמו שאמר נצ"מ קורן, הנסיבות יאפשרו לנו אכן לעשות אותו כך.
נעמי חזן: נצ"מ שמעון קורן, אגב, יודע לנהל את הדברים האלה בצורה יוצאת דופן.
נעמי חזן: זאת מחמאה מהלב.
עוזי צוובנר: אני חייב להגיד שנצ"מ קורן בישיבה האחרונה אמר: סוף סוף אני צריך להתעסק לא  בהפגנה אלא במשהו שהוא באמת ציוני-חיובי, במכביה.
שמעון קורן: כל הדברים בירושלים הם חיוביים.
שמעון קורן: אל תגיד ליד חברי כנסת שהפגנה זה לא דבר חיובי.
שמעון קורן: זה אחד הדברים הכי חיוביים שיש.
נעמי חזן: זה לחם קיומנו.
עוזי צוובנר: בהזדמנות זאת אני חייב לציין ששיתוף הפעולה שאנחנו מקבלים מהמשטרה הוא מאוד טוב ונותן לנו גם תחושה מאוד טובה, בכל הדרגים.
עוזי צוובנר: יש לי בעיה קשה אחת לסיום וזה הנושא של משלחת אוסטרליה למכביה ה-16.
עוזי צוובנר: יושב פה מר פרנק שטיין, נציג הפדרציה.
עוזי צוובנר: אני מאוד מעוניין שמשלחת אוסטרליה תשתתף במכביה ה-16.
עוזי צוובנר: המוטיבציה שלנו לעשות את הבטיחות ואת כל הדברים היא קודם כל כי חובתנו "להחזיר את החבר'ה בשלום הביתה".
עוזי צוובנר: פריסת כל הפעילויות שלנו בפני הוועדה ובפני כל מי שצריך היא קודם כל לשם המטרה הזאת.
עוזי צוובנר: אם כל מה שאנחנו עושים פה יעזור ולו במעט על מנת שמכבי אוסטרליה תשתתף במכביה ה-16, אז אני באופן אישי מאוד אשמח.
עוזי צוובנר: אני יודע שזה תלוי במכתב שצריך לצאת מהוועדה לאוסטרלים, שקורא להם להשתתף במכביה ה-16.
עוזי צוובנר: אני מאוד מבקש שאכן מכתב כזה ייצא ויקרא להם.
עוזי צוובנר: ציינתי קודם, תאריך הרישום המשמעותי אצלנו הוא 31.12.
עוזי צוובנר: אוסטרליה באה בדרך כלל עם משלחת גדולה.
עוזי צוובנר: הדבר האחרון שאני רוצה הוא שחודש לפני המכביה פתאום מאוסטרליה יודיעו שבאים 400 איש ואז יהיה צורך לאכסן אותם, לארגן תחבורה ולארגן מושבים ב"טדי".
עוזי צוובנר: כמה שזה נשמע אולי פרדוכסלי, יש לזה השלכות בהיבט הבטיחותי כי 400 איש - זה 10% מסך הספורטאים.
עוזי צוובנר: לכן אנחנו מאוד מבקשים עד 31.12 לקבל מאוסטרליה תשובה על השתתפותה במכביה ה-16.
עוזי צוובנר: ברמה הארגונית זה מאוד יעזור.
אליעזר זנדברג: עד כמה שאני יודע באוסטרליה במהלך חופשת הקיץ, בסוף דצמבר, מתקיימים המשחקים האוסטרלים.
אליעזר זנדברג: זה בעצם המכינה למכביה.
אליעזר זנדברג: שאלתי ואמרו לי שהמשחקים האלה אכן מתקיימים.
אליעזר זנדברג: זאת אומרת, הבסיס לתהליך שבסופו מחליטים כמה אנשים ייסעו וכדומה - מתקיים.
אליעזר זנדברג: אני מניח שאנחנו נקיים ישיבה בזמן יחסית קרוב לשמוע באופן רשמי דיווח - עד כמה שאנחנו לא מתערבים בהליכים של בתי-משפט - על ההליכים כולם.
אליעזר זנדברג: התמונה שיש בפני כרגע מדברת על קצב משביע רצון של הדיונים המשפטיים.
אליעזר זנדברג: 38 תיקים כבר הסתיימו.
אליעזר זנדברג: יש צפי שבינואר יסתיימו כל התיקים הקטנים.
אליעזר זנדברג: העיכוב עד עכשיו נבע מאיזה דחיות משפטיות, לא מצד הנתבעים.
אליעזר זנדברג: יש משא ומתן גם בתיקים הגדולים, שני תיקים שיש בהם איזה בעיה, אבל בגדול יש תנועה קדימה.
אליעזר זנדברג: אבל אני חושב שיהיה נבון אם אנחנו נקיים איזה ישיבה בהקדם ונדון בעניין הזה.
אליעזר זנדברג: למה אני קושר דבר בדבר?
אליעזר זנדברג: כי אם אני בודק את שמונה ההמלצות שהיו לוועדה, נלך מהסוף להתחלה:       	ההמלצה האחרונה היתה קריאה למכבי אוסטרליה להשתתף - נשאיר את זה כרגע בצד, כי זאת בעצם בקשתך.
נעמי חזן: בתנאי שימולאו כל המלצות הוועדה.
אליעזר זנדברג: העניין של מר ורשביאק והשתתפותו - לא רלוונטי כבר.
אליעזר זנדברג: קשר עם המשפחות - היתה המלצה למנות אדם מיוחד שיעסוק בקשר עם המשפחות באירועים דומים, לא עלינו.
אליעזר זנדברג: העניין הזה לא שייך למכביה ובעצם הוא חוזה פני העתיד.
אליעזר זנדברג: שאלת הביטוח - אתה השבת בפעם הקודמת לפחות על הסידורים שאתם עושים.
אליעזר זנדברג: אם הממונה על הביטוח לא יקבע כללים או נהלים, נוכח העובדה שאתם עושים את המקסימום - כך לפחות התרשמה הוועדה בישיבה הקודמת - אני רואה את העניין הזה כנושא שעברנו עליו.
אליעזר זנדברג: הבטיחות נדונה כאן עכשיו.
אליעזר זנדברג: ביקשתי עוד פעם לשמוע ממר פרנק שטיין אם יש הערות.
אליעזר זנדברג: בינתיים עוד לא שמענו כאלה.
אליעזר זנדברג: שאלת שידור טקס הפתיחה בנסיבות טרגיות דומות - שלא נדע, אבל אני לא חושב שהיא רלוונטית להשתתפות במכביה הבאה.
אליעזר זנדברג: זה מצריך דיון נפרד אבל זה לא קשור להחלטה האם להשתתף במכביה, לפי ראות עיני.
אליעזר זנדברג: התפטרותו של מר רונלד בקלרז - קויימה במלואה.
אליעזר זנדברג: אני זוכר שזה היה התנאי המרכזי להשתתפות.
אליעזר זנדברג: הנושא שנשאר פתוח ועוד לא הסתיים, והוא היה נושא מהותי מבחינת חשיבותו, אם כי אני חייב לומר לפרוטוקול שאני לא שמעתי אותו כתנאי להשתתפות, היה נושא הפיצויים ושאלת הביטוח במסגרת הזאת.
אליעזר זנדברג: עד היום לא נפסקו פיצויים בגובה הפוליסה המינימלית.
אליעזר זנדברג: אני מתכוון לסכום המינימלי, שאליבא דכל הצדדים הוא סכום פוליסת הביטוח של מכבי.
אליעזר זנדברג: כידוע, גם העניין הזה בפעם הקודמת לא היה מוסדר עד תום.
אליעזר זנדברג: אבל עוד לא הגיעו לסכום המינימלי, ו-38 תיקים הסתיימו.
אליעזר זנדברג: אני לא יודע אם שולמו הכספים או לא, אבל הסתיימו במובן שאתה יודע שהסכום עוד לא עבר את ה-5 מיליון שקל.
אליעזר זנדברג: כרגע אנחנו באיזה שלב שהוא חצי פתוח, חצי תפר, ואני מניח שנקיים ישיבה על כך בהקדם, לשמוע גם את הצדדים השונים, בדיון שהוא לא לגופו של תיק אלא דיווח כללי יותר.
אליעזר זנדברג: אני חושב שאם נעשה את זה בימים הקרובים, לפני 31.12, שהוא תאריך קובע מבחינתך ותאריך חופף כמעט לסיום מועד הקרנבלים והמשחקים באוסטרליה, אפשר יהיה גם לדבר על מכתב או על פנייה רשמית, שמצפים לה כל-כך.
נעמי חזן: יש קשר ישיר בין ההשתתפות, במיוחד של אוסטרליה, במכביה ה-16 וסגירת כמה מהנושאים הפתוחים לגבי האסון של המכביה ה-15.
נעמי חזן: אני לא מפרידה בין הדברים.
עוזי צוובנר: מדוע לא, אם מותר לשאול?
נעמי חזן: בגלל שאני לפחות ב-50% אחראית, יחד עם חבר הכנסת אליעזר זנדברג, על 8 או 9 ההמלצות.
נעמי חזן: ההמלצה האחרונה היתה שאנחנו ניפנה למכבי אוסטרליה ונעשה כל מאמץ.
נעמי חזן: אני אומרת גם לפרוטוקול שאני אעשה כל מאמץ ברגע שאני אשתכנע ש-8 ההמלצות הראשונות התבצעו.
נעמי חזן: זה מאוד מאוד חשוב.
נעמי חזן: אני חושבת שזה חיוני גם להצלחה של המכביה ה-16.
נעמי חזן: אני כבר הצהרתי על המשמעות שאני מייחסת להצלחת המכביה ה-16.
נעמי חזן: אני אחזור על זה עשר פעמים: מאוד חשוב שזה יצליח ושזה יהיה "גדול".
נעמי חזן: לכן גם באיזה מקום צריך לשכנע אותי שההמלצות שלנו - ואנחנו ישבנו עליהן די הרבה זמן, בשתי כנסות - - -
יעקב סנדלר: יש הבדל אם זה יהיה עם האוסטרלים או בלעדיהם.
יעקב סנדלר: בלי האוסטרלים זה הבעת אי-אמון למדינת ישראל, למשטרת ישראל ולוועד המארגן.
נעמי חזן: בוודאי.
נעמי חזן: לכן אני ביקשתי בתחילת הישיבה הזאת שאנחנו נשמע מה תלוי ועומד לגבי ההמלצות שלנו, כדי שאני אוכל בלב שקט לבוא ולהגיד: "תשמעו, עבדתי 3 שנים, נלחמתי במאבקים ועכשיו אני יכולה להגיד לכם, אם אתם שואלים אותי, שההכנות למכביה ה-16 הן כאלה וכאלה ונעשו כל המאמצים כדי לסגור את כל העניינים.
נעמי חזן: לכן די, תבואו".
נעמי חזן: אני חושבת שתהיה לזה השפעה אם זה יבוא מחבר הכנסת זנדברג או ממני, אבל אני חייבת להיות שקטה, ואני לא מאה אחוז שקטה.
נעמי חזן: יש לי כמה שאלות פתוחות שאני רוצה לברר אותן.
אליעזר זנדברג: אני מציע שלא ניכנס לזה עכשיו.
אליעזר זנדברג: אנחנו בפירוש נעשה מעין סיכום לאחר שנשמע גם באופן פורמלי את תמונת המצב המשפטית.
אליעזר זנדברג: אני מחלק את זה לשלושה חלקים, ממש בתמצית:     	1) המכביה בנסיבות הנוכחיות היא אירוע ציוני ממדרגה ראשונה, יותר מאי פעם, הזדהות עם מדינת ישראל.
אליעזר זנדברג: אולי זה איזה קו פרשת מים לראות מי מזדהה ומי לא.
אליעזר זנדברג: זאת נקודה אחת, עם סימן שאלה במלה "אולי" שאמרתי באמצע הדברים.
אליעזר זנדברג: 2) מה אתם, מארגני המכביה הבאה, יכולים לעשות ובמה דברים תלויים באחרים?
אליעזר זנדברג: אם שר המשפטים עוד לא התקין תקנות, אני לא יכול לבוא אליכם בטענות בענייני בטיחות, אבל אם אתם פועלים על-פי התקנות שעוד לא הותקנו, על-פי ההמלצות שלנו, וזה הרושם שעשיתם עד עכשיו בכל תחום, אז אני יכול להיות שקט הרבה יותר.
אליעזר זנדברג: 3) כיצד נבטיח את שאלת הפיצויים?
אליעזר זנדברג: השאלה היא האם יש צורך, כלומר האם כבר נכנסנו לתת-ביטוח, שאז עולה שאלה מאיפה יהיה הכסף, או לא.
אליעזר זנדברג: עד עכשיו תמונת המצב שאני יודע היא שאנחנו בכלל לא בתת-ביטוח.
אליעזר זנדברג: עד עכשיו יש על-פי הפוליסה מספיק כסף לשלם לכל מה שנפסק.
אליעזר זנדברג: אם זה יעבור, יש גם עמדה.
אליעזר זנדברג: עד היום קיבלנו אותה.
אליעזר זנדברג: אני לא רואה שינוי בעמדה הזאת.
אליעזר זנדברג: אבל יהיה סבב אחרון בנושא הזה.
אליעזר זנדברג: אני חושב שאמרנו דברים לפחות בכיוון די ברור.
אליעזר זנדברג: אני מודה לכולם.
אליעזר זנדברג: הישיבה נעולה.
רשף חן: אם יושב-ראש הוועדה אומר שהישיבה סגורה, ואף חבר לא מתנגד - הרי שיש לכך אישור של הוועדה, בזה נגמר העניין.
ארבל אסטרחן: כלומר, לא תמיד יש דיון בנימוקים למה פרוטוקול מסוים יהיה חסוי.
ארבל אסטרחן: אז אפשר לכתוב בסעיף (ד) שהוועדה רשאית את הנימוקים בפרוטוקול נפרד, לא לחייב.
רשף חן: לדעתי ההחלטה כי פרוטוקול לא יהיה פתוח לעיון הציבור צריכה להיות בפרוטוקול הגלוי - שיֵדעו שקיים פרוטוקול חסוי.
רשף חן: רק הנימוקים צריכים להיות בפרוטוקול החסוי.
ארבל אסטרחן: אולי אפשר להוריד את סעיף (ד) וזהו.
ארבל אסטרחן: אנחנו מורידים את סעיף (ד).
ארבל אסטרחן: לגבי פרוטוקולים שאינם פתוחים לעיון הציבור - סעיף 162: "(א) חבר הכנסת רשאי לעיין בפרוטוקולים שאינם פתוחים לעיון הציבור של ועדה שבה הוא חבר, לרבות פרוטוקולים מכנסות קודמות, אולם, הוא לא יהיה רשאי לעיין בפרוטוקולים של ישיבות חסויות של ועדת משנה מאותה כנסת או מכנסות קודמות, אם אין הוא חבר באותה ועדת משנה או יושב-ראש הוועדה; עיין חבר הכנסת בפרוטוקול שאינו פתוח לעיון הציבור, לא יצלמו, לא יפרסמו ולא יעבירו לעיונו של אחר".
ארבל אסטרחן: "(ב) פרוטוקולים שאינם פתוחים לעיון הציבור, יהיו פתוחים לעיונו אם עברה תקופה של 30 שנה מיום סיום הדיון בוועדה ו-50 שנה מיום סיום הדיון בוועדת משנה, זולת אם סבר יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון שיש בעיון משום פגיעה בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה או בפעולות כלכליות בין-לאומיות חסויות או ביהודים ברחבי תבל וסיכון עלייתם לארץ".
ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו עוברים לפרק שעניינו הכרזת מצב חירום.
ארבל אסטרחן: את הפרק הזה העתקתי כמות שהוא מהתקנון הקיים.
ארבל אסטרחן: סעיף 133א הקיים אומר: "בפרק זה, 'מצב חירום' - כמשמעותו בסעיף 38 לחוק יסוד: הממשלה".
ארבל אסטרחן: חוק יסוד הממשלה אומר: "ראתה הכנסת שקיים במדינה מצב של חירום, רשאית היא, ביוזמתה או על פי הצעת הממשלה, להכריז על מצב חירום.
ארבל אסטרחן: התקופה לא תעלה על שנה.
ארבל אסטרחן: ראתה הממשלה שקיים מצב של חירום ושעקב דחיפות העניין יש להכריז על מצב חירום לפני שניתן לכנס את הכנסת, היא רשאית להכריז על מצב חירום לשבעה ימים.
ארבל אסטרחן: ההכרזות יפורסמו ב'רשומות'.
ארבל אסטרחן: הכנסת רשאית בכל עת לבטל הכרזה על מצב חירום".
ארבל אסטרחן: תקנון הכנסת מפרט מי בכנסת מכריז על מצב חירום ואיך זה נעשה.
רשף חן: יש משהו שצריך שינוי בפרק הזה?
ארבל אסטרחן: לדעתי לא.
ארבל אסטרחן: זה פרק די חדש בתקנון.
ארבל אסטרחן: אחר כך בא הפרק של תקנות שעת חירום, שגם הוא פרק חדש, שלם בפני עצמו, והעתקתי אותו כפי שהוא.
ארבל אסטרחן: גם כאן אין צורך בשינוי.
ארבל אסטרחן: אנחנו עוברים לפרק של הצעות חוק מטעם הממשלה - הליכי חקיקה.
ארבל אסטרחן: סעיף 169 (113 הקיים): "(א) הצעת חוק מטעם הממשלה תוגש לכנסת במסירתה ליושב-ראש הכנסת".
ארבל אסטרחן: ועדת יצחק לוי הציעה להוסיף: "ותפורסם ברשומות".
ארבל אסטרחן: בעצם מה שמגישים לכנסת זה הרשומות, אז נוסיף את זה.
ארבל אסטרחן: "(ב) יושב-ראש הכנסת יניח את הצעת החוק על שולחן הכנסת ויעמידה על סדר היום".
ארבל אסטרחן: סעיף (ג) הקיים עבר להמשך, וסעיף (ד) הקיים הוא עכשיו סעיף (ג): "במידת האפשר יימסר לחברי הכנסת הערבים תרגום של הצעת החוק לערבית".
ארבל אסטרחן: הכוונה היא לנוסח הכחול של הצעת החוק, הצעת החוק בקריאה ראשונה, בתרגום לערבית.
רשף חן: אני מציע לוועדה להוריד את הסעיף הזה, הואיל ובפועל הוא לא מקוים.
ארבל אסטרחן: סעיף 170 מקביל לסעיף 114 הקיים.
ארבל אסטרחן: סעיף 114 היום אומר: "הדיון על הצעת החוק ייערך בשלוש קריאות".
ארבל אסטרחן: אנחנו חשבנו לכתוב: "שלבי החקיקה של חוק הם: הקריאה הראשונה, הקריאה השנייה והקריאה השלישית".
ארבל אסטרחן: סעיף 171 הוא מה שהיה 113(ג): "(א) הדיון בהצעת החוק לא יתקיים אלא אם כן ההצעה הונחה על שולחן הכנסת לפחות יומיים לפני מועד הדיון, אלא אם כן החליטה ועדת הכנסת, לבקשת הממשלה, על הקדמת הדיון, ובלבד שבעת ההצבעה על הקדמת הדיון נכחו בוועדת הכנסת לפחות שליש מחבריה הקבועים של הוועדה".
ארבל אסטרחן: ועדת יצחק לוי הציעה להגיד לעניין הפטור מחובת הנחה: "על פי בקשת הממשלה בכתב שלוותה בדברי הסבר מפי נציגה, ובלבד שהצעת החוק הונחה על שולחן הוועדה".
ארבל אסטרחן: לסיפה אני חושבת שיש חשיבות.
ארבל אסטרחן: כשמבקשים פטור, אנחנו תמיד מתעקשים על זה שיעבירו לנו את הנוסח, אבל זה לא רשום בשום מקום.
ארבל אסטרחן: בעת הדיון על הפטור, אנחנו חייבים שיהיה לפנינו הנוסח הכחול כדי לראות על מה מבקשים פטור.
רשף חן: אני חושב שצריך להיות כך: "על פי בקשת הממשלה בכתב שלוותה בדברי הסבר מפי נציגה או בכתב" - את דברי ההסבר יכולים לתת גם בכתב - "ושאליה צורפה הצעת החוק".
אתי בן-יוסף: היום אני מורידה את נוסח הצעת החוק מהמחשב.
רשף חן: אז אולי נבהיר את זה: "ובלבד שנוסחה צורף לבקשה".
רשף חן: הרי מה שחשוב זה הנוסח.
ארבל אסטרחן: אנחנו רוצים את הנוסח הסופי.
ארבל אסטרחן: בפועל הם תמיד מצליחים להביא לנו את הנוסח הכחול.
ארבל אסטרחן: סעיף (ב) היא סעיף 115(א) הקיים: "בקריאה הראשונה, יתחיל הדיון בדברי הסבר של חבר הממשלה או של סגן שר, ויראו את דבריו כהצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה".
ארבל אסטרחן: היום דבריו לא תחומים בזמן.
ארבל אסטרחן: האם אנחנו רוצים לתחום את זה בזמן?
ארבל אסטרחן: ועדת יצחק לוי מציעה" במשך זמן שלא יעלה על 15 דקות".
רשף חן: לדעתי לא צריך לתחום בזמן, אין לנו בעיה של פיליבסטר מצד הממשלה.
ארבל אסטרחן: סעיף (ג) הוא מה שכתוב היום בסעיף 115(ב), רק בניסוח קצת שונה.
ארבל אסטרחן: היום כתוב: "יתקיים הדיון לפי הסדרים שנקבעו בפרק הרביעי" - זה אומר שהדיון יהיה אישי, ויכול שיהיה סיעתי בתנאים מסוימים שכתובים שם, אבל הכלל הוא שהדיון אישי.
ארבל אסטרחן: לכן פה אנחנו אומרים: "הדיון בהצעת החוק יהיה אישי, ויכול שיהיה סיעתי לפי הוראות הפרק הרביעי".
ארבל אסטרחן: (ד) הוא 115(ג) הקיים: "חבר הממשלה או סגן שר רשאי להשיב בתום הדיון".
ארבל אסטרחן: גם את זה הציעה ועדת יצחק לוי לתחום ולהגיד: "במשך זמן שלא יעלה על 15 דקות, ורשאי הוא להשיב במועד אחר".
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: פה זה כן חשוב לדעתי, כי פה יכול להיות פיליבסטר.
ארבל אסטרחן: רשאי להשיב במועד אחר - זה קיים בפועל.
ארבל אסטרחן: השרים או הסגנים מבקשים לדחות את התשובה וההצבעה.
רשף חן: האם הם רשאים לדחות את התשובה או לדחות את התשובה וההצבעה?
ארבל אסטרחן: אי אפשר לדחות הצבעה.
ארבל אסטרחן: אם עולים להשיב, יש הצבעה.
ארבל אסטרחן: כי מה המשמעות של דחיית התשובה?
ארבל אסטרחן: אתה אומר: היה פה עכשיו דיון אישי, 30 חברי הכנסת דיברו, אני רוצה להכין את התשובה לאור מה שנאמר בדיון.
רשף חן: אז נוסיף את מה שהציעה ועדת יצחק לוי: "במשך זמן שלא יעלה על 15 דקות, ורשאי הוא להשיב במועד אחר".
ארבל אסטרחן: סעיף 171 (116(א) הקיים): "(א) הקריאה הראשונה תסתיים בהצבעה בעד ההעברה של הצעת החוק לוועדה או נגדה".
ארבל אסטרחן: "(ב) החליטה הכנסת נגד העברתה של הצעת החוק לוועדה, תוסר ההצעה מסדר יומה של הכנסת".
ארבל אסטרחן: היום כתוב: "חוזרת הצעת החוק לממשלה ותורד מסדר יומה של הכנסת".
ארבל אסטרחן: לדעתי מספיק: החליטה הכנסת נגד - תוסר ההצעה מסדר היום של הכנסת.
ארבל אסטרחן: סעיף 173 (117 הקיים, עם שינוי): "(א) החליטה הכנסת להעביר את הצעת החוק לוועדה, והיו הצעות שונות בנוגע לוועדה שאליה תועבר הצעת החוק או שלא הוצעה ועדה מסוימת, תקבע ועדת הכנסת את הוועדה שאליה תועבר הצעת החוק; יושב-ראש ועדת הכנסת יודיע לכנסת על החלטת ועדת הכנסת, ויראו את ההצעה כאילו הועברה לוועדה עם מסירת ההודעה".
רשף חן: האם ההודעה של יושב-ראש ועדת הכנסת היא לא מיותרת?
ארבל אסטרחן: לפעמים יש חשיבות למועד.
ארבל אסטרחן: אם ועדת הכנסת החליטה על ועדה מסוימת, הוועדה עוד לא יכולה להתחיל לדון.
ארבל אסטרחן: רק כאשר יושב-ראש הכנסת מודיע זאת לכנסת, אז רואים כאילו הצעת החוק הועברה אליה.
רשף חן: אם כך, נשאיר את הסיפה של הסעיף.
ארבל אסטרחן: כוכבית (2) לסעיף 117 אומרת כך: "אחר שהכריז יושב-ראש ישיבה, בתום ההצבעה, על העברת הצעת חוק או הצעה לסדר היום לוועדה פלונית, אין להיזקק להצעה אחרת".
ארבל אסטרחן: אבל בדרך כלל אז עולה ההצעה האחרת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היום יש מצב שהוא לא תקין, אם כי הוא הושרש, שאחרי שמצביעים והיושב-ראש מודיע לאיזו ועדה זה עובר, אז קופץ מישהו ואומר שהוא מציע ועדה אחרת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הוא היה צריך להציע את זה לפני ההצבעה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: דווקא את הנקודה הזאת צריך לחדד.
רשף חן: לדעתי, התהליך הנוכחי הוא ההגיוני, ולכן הוא זה שמתקיים.
רשף חן: לכן אני מציע להתעלם מהכוכבית.
רשף חן: מה שכתוב בה לא קיים במציאות, ואנחנו עוסקים עכשיו בהתאמת התקנון למציאות.
רשף חן: סעיף (ב) הוא 118(ג) הקיים, בשינוי.
רשף חן: סעיף 118(ג), לפי הנוסח היום, זה לא מה שקורה בפועל.
רשף חן: לפי הנוסח, רק ועדה שמשהו הועבר אליה והיא חושבת שזה לא צריך להגיע אליה, יכולה לבקש להעביר לוועדה אחרת.
רשף חן: בפועל, כל ועדה וכל חבר הכנסת מבקשים.
רשף חן: לכן הנוסח המוצע הוא כך: "הוועדה שהצעת החוק הועברה אליה, וכן ועדה אחרת וכל חבר הכנסת" - השאלה אם אתם רוצים לאפשר זאת לכל חבר הכנסת.
רשף חן: לא.
רשף חן: מי שמגיש בקשות כאלה, זה מישהו שיש לוקוס סטנדי.
רשף חן: במקרה הזה, זאת הוועדה שמבקשת שזה יועבר אליה.
רשף חן: לכן לא הייתי כותב כאן "כל חבר הכנסת", אלא "הוועדה שהצעת החוק הועברה אליה, או יושב-ראש ועדה אחרת המבקש כי הצעת החוק תועבר אליו".
ארבל אסטרחן: האם ניתן את האפשרות הזאת גם לממשלה?
רשף חן: כן, היא מציעת החוק.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כוכבית 1 בסעיף 116 אומרת: "בהתאם לנוהל מחליטה ועדת הכנסת, על פי פניית חבר הכנסת, להמליץ בפני הכנסת לשנות את החלטתה בדבר העברת הצעת חוק לוועדה, והעברתה לוועדה אחרת".
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כלומר, יש פה שני שלבים.
ארבל אסטרחן: בסעיף (ב) שהצעתי, שילבתי גם את הכוכבית הזאת.
ארבל אסטרחן: אז הנוסח יהיה כך: "הוועדה שהצעת החוק הועברה אליה, יושב-ראש ועדה אחרת שרוצה שהצעת החוק תעבור לדיון באותה ועדה, וכן מציע הצעת החוק [שבמקרה זה, זו הממשלה], רשאים לבקש מוועדת הכנסת כי תמליץ בפני הכנסת לשנות את החלטתה בדבר קביעת הוועדה לדיון בהצעת החוק, או כי ועדת הכנסת תשנה את החלטתה בדבר קביעת הוועדה שתדון בהצעת החוק ותודיע על כך לכנסת".
רשף חן: וזה שוב מבטא את המצב הקיים.
ארבל אסטרחן: בסעיף 174 יש משהו חדש שלא קיים היום, שזאת הצעה של ועדת יצחק לוי - כשהצעת חוק עוברת לוועדת הכנסת, היא תוכל לחלק את ההצעה להעביר כל חלק לוועדה שזה נמצא בתחום סמכותה.
ארבל אסטרחן: אנחנו עושים את זה רק בחוק ההסדרים, פה מציעים שזה יחול בכל מקרה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: צריך לשמור את זה רק לחוק ההסדרים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שם נובע מכך שחוק ההסדרים הוא אסופת חוקים.
ארבל אסטרחן: סעיף 175(א), שהוא 118(א) הקיים: "הוועדה תדון בהצעת החוק שהועברה אליה".
ארבל אסטרחן: סעיף 175(ב) הוא סעיף 118(ב) הקיים, בשינוי, כי הנוסח הקיים הוא מסורבל: "(ב) היועץ המשפטי לממשלה, היועצים המשפטיים למשרדי הממשלה, ונציגיהם, יעמדו לרשות הוועדה ולרשות כל אחד מחבריה לכל עזרה שתידרש מהם בניסוח החוק, ההצעות וההסתייגויות".
ארבל אסטרחן: השאלה אם להוסיף פה את מה שהציעה ועדת יצחק לוי: "וזאת בנוסף לסיועו של היועץ המשפטי לכנסת ונציגיו".
ארבל אסטרחן: זה ברור, אבל זה לא כתוב.
רשף חן: תעשי סעיף (ג): "היועץ המשפטי לכנסת ונציגיו יעמדו לרשות הוועדה ולרשות כל אחד מחבריה" כפי שכתוב לגבי היועץ המשפטי לממשלה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני לא הייתי כותב על היועץ המשפטי לכנסת ונציגיו שהם עומדים לרשות הכנסת, כי זה בעיניי אלמנטרי.
ארבל אסטרחן: זה מופיע בחוק הכנסת: "היועץ המשפטי לכנסת ייעץ לכנסת ולוועדותיה בכל עניין הנוגע להליכי החקיקה ויפעל להבטחת תקינותם".
רשף חן: אני חושב שחשוב שזה יהיה כתוב, למשל שכאשר יש דיון בוועדה ואחד החברים אומר "אני מבקש חוות דעת משפטית" - שיהיה מקור סמכות לכך שזה עומד לרשותו.
רשף חן: זה לא כתוב.
רשף חן: המובן מאליו הוא מובן מאליו, אבל זה צריך להיות כתוב.
רשף חן: הסעיף יהיה כך: "היועץ המשפטי לממשלה, היועצים המשפטיים למשרדי הממשלה, היועץ המשפטי לכנסת, ונציגיהם" וכו'.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עם כל הכבוד הראוי, הייתי מתחיל עם היועץ המשפטי לכנסת.
רשף חן: מאה אחוז.
רשף חן: "היועץ המשפטי לכנסת, היועץ המשפטי לכנסת, היועצים המשפטיים למשרד הממשלה, ונציגיהם" וכו'.
ארבל אסטרחן: את סעיף (ג) הציעה ועדת יצחק לוי: "הוועדה תקיים דיון בהצעת החוק, סעיף סעיף; הוועדה תחליט ותצביע על כל סעיף בנפרד".
ארבל אסטרחן: היום זה לא כתוב, וגם לא ממש קיים.
ארבל אסטרחן: יש מקרים שמצביעים על כל הצעת החוק בבת אחת.
רשף חן: כל סעיף (ג) מיותר.
רשף חן: כי אם מישהו רוצה שיצביעו על סעיף בנפרד, יש לו יכולת להגיש הסתייגות ואז מצביעים על ההסתייגות שלו.
רשף חן: אם אין הסתייגויות, מצביעים על כל הצעת החוק כמקשה אחת.
רשף חן: זה מה שעושים, וזה תהליך הגיוני.
ארבל אסטרחן: גם את סעיף (ד) הציעה ועדת יצחק לוי: "הועברה הצעת חוק לוועדת משנה, תדון ועדת המשנה בהצעת החוק סעיף סעיף" - בהתאם למה שנאמר כאן, נמחק את המילים "סעיף סעיף" - ותביא את הצעתה לאישור הוועדה, ורשאית הוועדה לאשר את הצעתה" - צריך להיות "של ועדת המשנה", ונמחק כאן את המילים "ללא דיון והצבעה על כל סעיף" - "ואולם, ועדת המשנה, כל אחד מחבריה וכל אחד מחברי הוועדה, רשאים לבקש דיון נוסף בוועדה בכל סעיף או סעיפים בהצעת החוק, להחליט בהם ולהצביע עליהם".
ארבל אסטרחן: זה קורה בפועל, אני לא יודעת אם צריך להגיד את זה.
רשף חן: "ועדת המשנה תביא את הצעתה לאישור הוועדה".
רשף חן: נקודה.
ארבל אסטרחן: זה ברור, כי לוועדת המשנה אין סמכות לחוקק.
ארבל אסטרחן: נכתוב כך: "הועברה הצעה לוועדת משנה, תדון ועדת המשנה בהצעת החוק ותביא את הצעתה לאישור הוועדה".
ארבל אסטרחן: סעיף 176 זהה לסעיף 119 הקיים: "הוועדה רשאית להציע תיקונים בהצעת החוק ככל שייראה לה, ובלבד שתיקונים כאלה לא יחרגו מגדר הנושא של הצעת החוק; היתה הצעת החוק תיקון לחוק קיים, רשאית הוועדה להציע תיקונים שאינם חורגים מגדר הנושא של הצעת החוק, אף אם הם נוגעים לסעיפים של החוק שאינם נזכרים בהצעת החוק".
רשף חן: מה לגבי תיקון של סעיפים בחוקים אחרים, שהם עדיין בגדר הנושא?
ארבל אסטרחן: התיקונים האלה הם בגדר הנושא.
ארבל אסטרחן: נאמר כאן:
ארבל אסטרחן: הוועדה רשאית להציע תיקונים בהצעת החוק ככל שייראה לה, ובלבד שלא יחרגו מהגדר הנושא.
ארבל אסטרחן: זה בסדר.
ארבל אסטרחן: הסיפה של הסעיף הזה באה להבהיר שזה שאתה מציע תיקונים להצעת חוק מסוימת, לא מאפשר לך עכשיו לדחוף תיקונים שבכלל לא קשורים לנושא.
רשף חן: זה עולה מהרישה.
רשף חן: ההבהרה בסיפה היא מצרה.
רשף חן: היא אומרת את המובן מאליו, שאם זה בגדר הנושא, אני יכול לתקן סעיפים אחרים בהצעת החוק.
רשף חן: אבל היא לא אומרת דבר נוסף שהוא מובן מאליו - שאני יכול לתקן גם חוקים אחרים אם תוך כדי הדיון, הייעוץ המשפטי אומר שצריך לעשות תיקון עקיף לחוק אחר, וזה בגדר הנושא.
רשף חן: לכן אני חושב שהסיפה היא מיותרת.
רשף חן: מה שאנחנו רוצים להגיד, נובע מהרישה.
ארבל אסטרחן: הסיפה היא הבהרה, אני חושבת שכן יש בה חשיבות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: גם אני חושב שזה חשוב.
רשף חן: קיבלתי.
ארבל אסטרחן: סעיף 177 (120 הקיים פלוס כוכביות): "(א) הוצע בוועדה תיקון להצעת חוק, וחבר הוועדה או נציג הממשלה טוען, כל עוד לא סיימה הוועדה את דיוניה בהצעת החוק, שהתיקון המוצע חורג מגדר הנושא של הצעת החוק, יביא יושב-ראש הוועדה את הדבר לפני ועדת הכנסת, ויושב-ראש ועדת הנסת יעמידו כסעיף ראשון על סדר יומה בישיבתה הרגילה הראשונה לאחר מכן; החלטת ועדת הכנסת תהא סופית".
ארבל אסטרחן: "(ב) נשמיעה הטענה מפי חבר הכנסת שאינו חבר בוועדה, תחליט הוועדה אם להביא את הדבר לפני ועדת הכנסת".
ארבל אסטרחן: "(ג) לחלופין - במקום להוסיף בסעיף (א) את המילים "כל עוד לא סיימה הוועדה את דיוניה בהצעת החוק" אפשר לומר: "ניתן לטעון טענה של חריגה מגדר הנושא, כל עוד ההצעה נדונה בוועדה, והטוען אותה אינו מוגבל רק לשלב הדיון בהצעת התיקון שאליו היא מתייחסת", שזה הנוסח של הכוכבית.
רשף חן: סעיף (א) כפי שניסחת אותו הוא בסדר גמור, ואז סעיף (ג) יורד.
ארבל אסטרחן: "(ד) החליטה ועדת הכנסת כי הצעה לתיקון הצעת חוק חורגת מגדר הנושא של הצעת החוק, לא ניתן יהיה לכלול אותה בהצעת החוק ואף לא להגישה כהסתייגות".