GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בשעה 13: מכל מקום, ח"כ טיבי יטען כי לא רק שיש לו זכות אלא חובתו היתה לכנס למחנה ג'נין, לראות באופן ישיר את מה אירע, לצלם ולתעד מה שקרה וזה נכנס במסגרת חסינותו המהותית.
בשעה 13: המשיב יטען כי אין כל יחס סביר בין המעשה המיוחס לו לבין המגבלה החמורה שבשלילת חופש התנועה המוענק לו כחבר כנסת.
בשעה 13: שלילת חופש התנועה מחבר כנסת תפגום קשות בתפקידו כשליח ציבור וביכולתו לייצג נאמנה את ציבור בוחריו ולהיאבק על זכותו להביע את דעתו.
בשעה 13: הגם ואינה ערבה לאוזני אחרים.
בשעה 13: החובה להגן על זכותו של חבר כנסת, כשליח ציבור, לחופש תנועה גדולה שבעתיים עת מדובר בחבר כנסת שמשתייך למיעוט דווקא.
בשעה 13: מבחנה האמיתית של הדמוקרטיה הוא במתן זכות הוגנת ואמיתית למיעוט להשמיע את דברו, בעתות משבר ביתר שאת, ולא להגביל זכות זו לדעה החד-גונית של הרוב ולימים כתיקונם בלבד.
בשעה 13: מכל מקום, הנזק שמסבה החלטה לשלול חופש תנועה של חבר כנסת, בייחוד זה שמייצג דעת המיעוט, עולה לאין ערוך על כל תועלת אשר עשויה לבוא מפועלה כאמור.
בשעה 13: "הכנסת צריכה להשתכנע כי הצורך בנטילת החסינות עולה על הנזק שבנטילה" (בג"צ מיעארי הנ"ל), ובאם תינטל הזכות בלא כל צורך, יהפך דבר החוק לעניין החסינות, כפלסתר וכאבן מתח שאין לה הופכין, בכל מקום היא מתייחסת לחבר כנסת מטעם המיעוט שדבריו אינם עולים בקנה אחד עם זימרת הרוב.
בשעה 13: ח"כ טיבי יוסיף ויטען כי הבקשה אינה מפורטת ואינה מפרטת את פרק הזמן בו מתבקשת שלילת חופש התנועה, יהא זה לכל הקדנציה או שמא למספר חודשים, והדבר מצביע על רצינות בקשה זו שנועדה אך ורק והיא להעליל על ח"כ טיבי ולשמש כבמה למבקש ותו לא.
יוסי כץ: גברתי היועצת המשפטית, דבר ראשון הייתי מבקש להכין עבורי בהקדם האפשרי חוות דעת משפטית לגבי התנאים לבחירת וקביעת ועדה מיוחדת.
אנה שניידר: אתה מתכוון לוועדה לעניין מסוים.
יוסי כץ: כן, לעניין חוק מסוים.
יוסי כץ: כמו-כן, הייתי רוצה לדעת האם העובדה שיושב-ראש ועדה מודיע מראש שהוא יעשה הכל כדי לא להעביר חוק בוועדה ולא להביא להשלמת תהליך החקיקה של חוק שעבר במליאה, היא עילה מספקת כדי למנות ועדה מיוחדת.
יוסי כץ: ב.
יוסי כץ: קביעת ועדות לדיון בהצעות-חוק
יוסי כץ: לפני שאני פותח בנושא שעל סדר היום, עלינו לקבוע ועדות לדיון בהצעות-חוק.
יוסי כץ: לגבי הצעת-חוק לעידוד אזרחי מדינת-ישראל בני העדה הדרוזית, כנראה תושבי רמת-הגולן, של חבר-הכנסת אליעזר כהן, נשמעו הצעות להעביר את הצעת-החוק לוועדת הפנים ואיכות הסביבה - לפי בקשת חבר-הכנסת משה גפני - או לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יוסי כץ: אני חושב שצריך להעביר את הדיון בהצעת-החוק לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
שאול יהלום: או לוועדת החוץ והביטחון.
שאול יהלום: זה חוק שהפך להצעה לסדר יום תוך כדי התנגדות הממשלה במליאה.
יוסי כץ: אז למה כתוב שזאת הצעת-חוק?
אנה שניידר: זאת הצעת-חוק.
יוסי כץ: מי בעד העברת הצעת-החוק לדיון בוועדת הכספים?
יוסי כץ: בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין
יוסי כץ: הצעת-החוק תעבור לוועדת הכספים.
שאול יהלום: אתי, תבדקי בפרוטוקול האם מדובר בהצעת-חוק.
יוסי כץ: אנחנו עוברים להצעת-חוק שכר מינימום (תיקון – אחריות גוף מבוקר), של חבר-הכנסת אבשלום וילן.
יוסי כץ: נשמעו הצעות להעביר את הצעת-החוק לדיון בוועדת הכספים, או בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
שאול יהלום: הכל תלוי במה שחבר-הכנסת וילן רוצה.
אבשלום וילן: חוק דומה באותו מודל שיזמתי על עבודת נוער עבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אבשלום וילן: אני רוצה שהדיון בחוק יעבור גם כן לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אנה שניידר: גם מבחינת התקנון, יש לדון בהצעת-החוק בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יוסי כץ: מי בעד העברת הצעת-החוק לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות?
יוסי כץ: הצעת-החוק תעבור לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אנה שניידר: ועדת החוץ והביטחון.
יוסי כץ: מי בעד העברת הנושא לדיון בוועדת החוץ והביטחון?
יוסי כץ: בעד – 2
יוסי כץ: נמנעים – אין
יוסי כץ: ההצעה תעבור לוועדת החוץ והביטחון.
יוסי כץ: ג.
יוסי כץ: בחירת מ"מ ליו"ר הכנסת
יוסי כץ: יושב-ראש הכנסת ייעדר מן הארץ החל מה-22 במאי, דהיינו: מהיום, ועד ה-27 במאי.
יוסי כץ: הוא ממליץ למנות את חבר-הכנסת נואף מסאלחה כממלא מקומו.
יוסי כץ: בעד –2 נגד –אין נמנעים – אין התקבלה ההצעה למנות את חבר-הכנסת נואף מסאלחה כממלא מקום יושב-ראש הכנסת בזמן היעדרו.
יוסי כץ: אושרה ההצעה למנות את חבר-הכנסת נואף מסאלחה כממלא מקום יושב-ראש הכנסת בזמן היעדרו.
לתיקון התקנון: 1.
לתיקון התקנון: בנושא הצעת-חוק לקריאה שנייה שהוועדה הציעה להסיר מסדר היום –
לתיקון התקנון: 2.
לתיקון התקנון: בנושא הצבעה על הסתייגויות סותרות שהתקבלו בקריאה שנייה – סעיף 130 לתקנון
ארבל אסטרחן: גם הנושא הראשון וגם השני שדנים בתיקון התקנון הם נושאים שדובר עליהם בישיבה בשבוע שעבר.
ארבל אסטרחן: התבקשנו להכין נוסח.
ארבל אסטרחן: הנושא הראשון שמוסדר פה, דן במצב שוועדה לקראת קריאה שנייה ושלישית לא רוצה לקבל הצעת-חוק, ומבקשת להסירה מסדר היום.
ארבל אסטרחן: אנו מתקנים את סעיף 123(א), שקובע היום: "סיימה הוועדה את דיוניה בהצעת-החוק, תחזירה לכנסת לקריאה שנייה בנוסח שאישרה לכך", ואנו רוצים להוסיף: "או תציע לכנסת להסירה מסדר היום", אפשרות שלא קיימת היום.
יוסי כץ: - - חוסר שיתוף פעולה.
ארבל אסטרחן: זה לא פותר פה את הבעיה של רובינשטיין-גפני, כי כתוב שרק בהיעדר יושב-ראש הוועדה, זה יכול להיות מפי חבר ועדה.
ארבל אסטרחן: אם הוא נמצא, הסמכות שלו.
ארבל אסטרחן: זה לא פותר פה את הבעיה, אבל זה אותו נוסח כמו הנוסח שמתייחס למי שיכול להציג חוק בקריאה שנייה.
ארבל אסטרחן: "אחד מיוזמי הצעת החוק, אם היתה הצעת החוק פרטית או מורכבת ממספר הצעות חוק פרטיות, או נציג הממשלה המדבר בשמה, אם היתה הצעת החוק ממשלתית, רשאי להשיב, והכנסת תצביע על ההצעה", זאת אומרת: אין דיון, הוועדה מציעה, המציע משיב, ויש הצבעה על השאלה האם להסיר את ההצעה או לא.
ארבל אסטרחן: אם היא מוסרת, ברור שהיא יורדת מסדר היום.
שאול יהלום: כתוב שהצעת הוועדה לכנסת להסיר הצעת-חוק מסדר היום תוצג מפי יושב-ראש הוועדה, או מפי חבר הוועדה שנתמנה לכך על ידו, או בהיעדר היושב-ראש – מפי חבר הוועדה שנתמנה לכך על ידי הוועדה.
אריה האן: לא על-ידי היושב-ראש?
אריה האן: היום יושב-ראש יכול למנות ממלא מקום.
אנה שניידר: עכשיו מתחיל משפט חדש.
שאול יהלום: מה משמעות "נציג הממשלה המדבר בשמה"?
אנה שניידר: אם היתה הצעת-חוק ממשלתית, נציג הממשלה הוא זה שישיב.
ארבל אסטרחן: אם יש הצעת-חוק ממשלתית והוועדה מציעה להסיר אותה, נציג הממשלה יבוא ויגיד לכנסת למה לא להסירה.
שאול יהלום: מה זה אומר "המדבר בשמה"?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בשם הממשלה.
שאול יהלום: האם יכול להיות נציג ממשלה שלא מדבר בשמה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שלשום, למשל, היה מצב שנציג הממשלה דיבר, אבל לא בשמה.
שאול יהלום: צריך להגדיר מה זה נציג הממשלה שהוסמך לכך; האם הכוונה היא שההצעה בתחום טיפולו, או שהוא הוסמך על-ידי ראש-הממשלה, אבל מה זה אומר "המדבר בשמה"?
שאול יהלום: האם יקום שר ויגידו לו שהוא לא מדבר בשם הממשלה?
אריה האן: סעיף 50 קובע ש"חבר הממשלה המדבר בשמה רשאי לבקש את רשות הדיבור בכל שלבי הדיון, בין סיעתי ובין אישי.
אריה האן: " זה מושג שמופיע היום בתקנון.
שאול יהלום: תסביר לי מה זה נציג הממשלה שלא מדבר בשמה.
אריה האן: זה מה שקרה עם בניזרי, שאמר שהוא בשם הממשלה רוצה לקבל רשות דיבור; אחרת הוא לא יכול היה להשתמש בסעיף הזה ולעלות לדוכן.
אריה האן: באה הממשלה ואמרה שזה לא נכון.
שאול יהלום: מי זאת הממשלה שבאה?
אריה האן: ראש-הממשלה, השר המקשר, או למשל השר הנוגע בדבר.
שאול יהלום: האם רק בגלל שהוא נמצא באולם, הוא יכול לדבר ולנצל את העובדה הזאת?
אריה האן: לא, אם הוא מדבר בשמה, אנחנו תמיד שואלים אותו האם זה בשם הממשלה.
אריה האן: יש שרים שאומרים: כן, ויש שרים שלא אומרים דבר.
אריה האן: אם הם לא אומרים דבר, אנחנו יכולים להגיד ליושב-ראש לא לתת להם אפשרות לעלות לדוכן.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש לי פתרון לזה – השר שהציג את החוק בקריאה הראשונה, זה השר שצריך להשיב גם במקרה הזה.
יוסי כץ: ואם זאת הצעה פרטית?
שאול יהלום: כל שר שמדבר בשמה הוא שר בממשלה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם זאת הצעה ממשלתית, אותו שר שהציג את החוק בקריאה ראשונה, ישיב גם במקרה הזה.
יוסי כץ: לפעמים קורה שממנים לצורך עניין מסוים שר X, והוא לא השר הנוגע לעניין.
אריה האן: בדיוק, הוא נותן לו את הנאום, ראה מקרה יצחק כהן.
שאול יהלום: אנחנו עוד מעט נדון בשאלה מה זה "מדבר בשמה" לפי ההצעה שלי.
שאול יהלום: אני מציע שבתקנון הזה תהיה כוכבית לגבי המילים "המדבר בשמה".
שאול יהלום: החלטת ועדת הכנסת נניח מהיום, קובעת כי "המדבר בשמה" הוא אחד מחמש האפשרויות האלה.
יוסי כץ: כרגע הנוסח הזה מקובל עלינו, ואנחנו נמשיך לסעיף (ב).
ארבל אסטרחן: "(ב) דחתה הכנסת את הצעת הוועדה כאמור בסעיף קטן (א), תונח הצעת החוק, בצירוף הסתייגויות, על שולחן הכנסת על ידי יושב ראש הכנסת לקריאה שנייה בתוך שבוע ממועד החלטת הכנסת, בנוסח שפורסם ברשומות-הצעות חוק, או בנוסח אחר שתכין הוועדה.
ארבל אסטרחן: "
יוסי כץ: אם יש הסתייגויות.
אנה שניידר: זה ברור.
שאול יהלום: לאיזה קריאה מתייחס הסעיף?
ארבל אסטרחן: קריאה שנייה שלישית.
ארבל אסטרחן: בשלב הראשון לא יהיה נוסח.
יוסי כץ: עליי זה מקובל.
אנה שניידר: נתנו כאן אופציה לעשות תיקונים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני רוצה לומר את מה שאמרתי בפעם הקודמת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לדעתי, אתם שמים את הוועדה במיטת סדום, שחייבים לתת לה איזשהו OUTLET.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתם מדברים על שבוע, אבל יכולה להיות הצעת-חוק מאד מורכבת שחוזרת ברמה העקרונית למליאה עם החלטה שלא רוצים לקדם את הצעת-החוק הזאת, וצריך לקיים על זה דיון לא פשוט.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: פה מכניסים את זה לסד של שבוע, מה שלא קיים בשום תהליך חקיקה.
יוסי כץ: היה לנו מקרה הפוך.
יוסי כץ: פה נותנים סד של שבוע, ומצד שני דיברנו על השאלה מה קורה אם זה היום האחרון של הפגרה.
יוסי כץ: לכן, אני מציע שאת ההערה שלך נכניס בסעיף הבא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני אומר להחזיר את זה לוועדה - -
יוסי כץ: הבנתי, ולכן אני אומר שאולי צריך להשאיר לשיקול דעת ועדת הכנסת אפשרות גם של הארכה וגם של קיצור הזמן.
ארבל אסטרחן: אלא אם קבעה ועדת הכנסת מועד אחר.
אריה האן: אם מראש לא יקבעו מועד, יש יושבי-ראש ועדות - -
אנה שניידר: קבענו מועד, ואמרנו "אלא אם החליטה ועדת הכנסת על מועד אחר".
דלית דרור: מדובר בוועדת כנסת, שכבר גילתה את דעתה, ואמרה שהיא לא אוהבת את ההצעה הזאת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מדובר בוועדת הכנסת, לא ועדת כנסת.
ארבל אסטרחן: זאת הסוגייה הראשונה שדנה בוועדה שמציעה להסיר הצעת-חוק מסדר היום.
ארבל אסטרחן: סעיף 3 דן בסוגייה השנייה ומדבר על מצב בו מתקבלות הסתייגויות סותרות, או שאינן מתיישבות זו עם זו.
שאול יהלום: האם לא צריך לכתוב שמדובר על קריאה שנייה ושלישית?
יוסי כץ: לא, כי מדובר רק על קריאה שנייה.
יוסי כץ: ברגע שההצעה תעבור קריאה שנייה, ממילא היא תמשיך במסלול הרגיל.
אנה שניידר: אנחנו דנים בפרק של קריאה שנייה, ובקריאה שלישית דנים בסעיף נפרד.
ארבל אסטרחן: סעיף 130 זה גם עניין שדיברנו עליו לגבי ההסתייגויות שאינן עולות בקנה אחד.
ארבל אסטרחן: סעיף (א) היום קובע, שאם נתקבלו הסתייגויות או גרסאות, תידחה הקריאה השלישית לשבוע שאחרי כן, והוועדה תוכל להכניס שינויי נוסח מחויבים.
ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף: "וכן להכריע בין הסתייגויות שנתקבלו ואשר אינן מתיישבות זו עם זו".
יוסי כץ: קראי בבקשה את הסעיף כולו.
ארבל אסטרחן: "נתקבלה הסתייגות בקריאה השנייה או הוצבע בה על גרסאות שונות לסעיף אחד, תתקיים הקריאה השלישית בשבוע שלאחר השבוע בו הסתיימה הקריאה השנייה, והוועדה רשאית, לפני הקריאה השלישית, להביא בהצעת החוק את שינויי הנוסח המחויבים בעקבות הסתייגות או הגרסה שנתקבלה, וכן להכריע בין הסתייגויות שנתקבלו ואשר אינן מתיישבות זו עם זו".
אריה האן: אני חושב שגם היום עושים שינויי נוסח מחויבים.
אריה האן: אם יש הסתייגויות סותרות, מנסים לעשות את זה, או שאפשר לחזור לוועדה לפי סעיף 127.
ארבל אסטרחן: נכון, אבל מה קורה כשהמליאה מצביעה נגד סעיף 127?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: דיברנו על זה בישיבה הקודמת, על מצב שבו התקבלו במליאה שתי הסתייגויות שהן סותרות, וצריך להחליט.
אריה האן: זאת אומרת שאנחנו עושים עכשיו איזה תרגיל כדי לעקוף את סעיף 127.
אנה שניידר: אנחנו נותנים כאן אפשרות נוספת.
אנה שניידר: דרך אגב, אם אתה שואל אותי, כאשר מתקבלת הסתייגות, היום לא בטוח שיש מקום לפעול לפי סעיף 127.
אנה שניידר: כשהתקבלה הסתייגות, הכנסת הביעה את דעתה לגבי מה שצריך להיות בחוק בנקודה הזאת, והסמכות היא רק לשלב את ההסתייגות מבחינה משפטית בתוך הטקסט, ולא לעשות כל שינוי.
אנה שניידר: עוקפים זאת כשלפי סעיף 127 מורידים לוועדה - -
אריה האן: אבל תדעו לכם שסעיף 127 זה הנשק הכי חשוב שיש לקואליציה.
אנה שניידר: אנחנו לא פוגעים בו, אלא רק נותנים נשק נוסף בסעיף 130.
אריה האן: אם לקואליציה לא יהיה נשק כמו סעיף 127, היא תהיה בצרות צרורות כשהיא תרצה להעביר חוקים.
אריה האן: מדובר על עוקף סעיף 127.
ארבל אסטרחן: אם היום מתקבלת הסתייגות, בפועל יכולים להתרחש שני מקרים.
ארבל אסטרחן: יכול יושב-ראש הוועדה לבקש מהמליאה למשוך את הצעת-החוק לפי סעיף 127.
ארבל אסטרחן: ברגע שהיא ירדה לוועדה לפי סעיף 127, לוועדה יש סמכות מהותית לפתוח את החוק.
ארבל אסטרחן: היושב-ראש יכול למשוך את כל החוק, או סעיף או נושא מסוימים.
יוסי כץ: בהסכמה או בלי הסכמה?
ארבל אסטרחן: הוא צריך לקיים הצבעה, ואז יש לו סמכות לשנות כרצונו.
שאול יהלום: מדובר או על יושב-ראש הוועדה או על נציג הממשלה.
ארבל אסטרחן: סעיף 130 חל רק אם התקבלה ההסתייגות.
ארבל אסטרחן: הוא אומר שבמקרה הזה, הקריאה השלישית תידחה בשבוע, אבל לוועדה יש רק סמכות טכנית - -
יוסי כץ: - לנסח את ההסתייגות בצורה מסודרת משפטית.
ארבל אסטרחן: מה קורה כשהיא לא יכולה רק לשלב אותה, כי יש הסתייגויות שלא עולות בקנה אחד זו עם זו?
ארבל אסטרחן: מוצע לתת לוועדה, לפי סעיף 130, סמכות יותר מהותית.
ארבל אסטרחן: היא גם תוכל להכריע בין שתי הסתייגויות שהתקבלו במליאה.
דלית דרור: אז הוועדה מכריעה הכרעות מהותיות לגבי חוקים במקום המליאה.
יוסי כץ: לא משנים את הסמכות שלה.
ארבל אסטרחן: גם אם התקבלו כמה הסתייגויות שאפשר את כולן להתאים, אין בעיה.
דלית דרור: עושים פה דבר חריג, שאני לא חושבת שהוא קיים באיזשהו מקום בתהליך החקיקה.
דלית דרור: הוועדה מחליטה החלטה מהותית לגבי תוכן החקיקה, ולא המליאה.
אנה שניידר: היא חוזרת למליאה.
דלית דרור: אבל הוועדה היא זאת שמכריעה בין ההסתייגויות הסותרות.
דלית דרור: נניח אחד קובע סכום של100,000 ואחר קובע סכום של 200,000 שקל - הוועדה ולא המליאה תחליט האם מדובר ב-100,000 או ב-200,000 שקל.
שאול יהלום: נניח 5,000,000 או 10,000,000 שקל.
אנה שניידר: אם כך תחליט הוועדה, אני יכולה להחזיר את זה בשתי גרסאות.
שאול יהלום: אבל נניח שעבור ההצעה של 5,000,000 שקל מצביעים 20 חברי-כנסת, ועבור ההצעה של 10,000,000 שקל מצביעים 60 חברי-כנסת שהם רוב.
שאול יהלום: העניין יגיע לוועדה, ובגלל שהממשלה מתערבת בנושא, הוועדה תחליט לאשר את ההצעה של 5,000,000 שקל ולהחזיר את ההצעה לקריאה שלישית בלי שתי הסתייגויות.
שאול יהלום: יוצא מזה, שהוועדה ברוב קואליציוני התגברה על החלטת המליאה, שבמקרה הטוב מתחלקת באופן שווה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לפי מה שאתה אומר, כשיש הסתייגויות סותרות, צריך להצביע עליהן זו מול זו במליאה.
שאול יהלום: במקרה של הסתייגויות, כשהוגשו שתי גרסאות.
יוסי כץ: יש לי הצעת פשרה – אם התקבלו שתי הסתייגויות סותרות, על הוועדה מוטל בדיוק אותו תפקיד טכני, להניח שתי גרסאות.
אריה האן: אז אתה חוזר אחורה לקריאה שנייה, כי נסתיימה קריאה שנייה.
אריה האן: על שתי גרסאות מצביעים רק בקריאה שנייה.
אריה האן: אנחנו עושים מהלך של רברס.
אנה שניידר: אריה, תנסה לחשוב על המצב שהיה לגבי חוק יסוד: משק המדינה.
אנה שניידר: בקריאה שנייה התקבלו שתי הסתייגויות שאי אפשר לחיות איתן, כי אחת אומרת 50 חברי-כנסת והשנייה אומרת 80 חברי-כנסת יוכלו להעביר הצעה שיש עמה עלות תקציבית.
אנה שניידר: צריך להחליט האם מדובר ב-50 או ב-80 חברי-כנסת, כי אי אפשר לכתוב את שני הדברים.
אנה שניידר: או שנותנים את הסמכות לוועדה, עם כל הבעייתיות שמעלה חבר-הכנסת יהלום, וכאשר הוועדה מתגברת על רצון של המליאה; או שחוזרים לשלב של קריאה שנייה עם שתי גרסאות.
שאול יהלום: אני אומר שצריך לחזור עם שתי גרסאות לקריאה שנייה.
יוסי כץ: מה קורה כשמתקבלת הסתייגות במליאה, האם חוזרים לקריאה שלישית?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היא נדחית לשבוע, אלא אם כן רוצים להצביע מייד.
אנה שניידר: כי במקרה הספציפי מדובר על מספר מול מספר, אבל לא תמיד אלה הם פני הדברים.
אנה שניידר: לפעמים יש סתירות בין סעיפים.
אריה האן: הבעיה היא כמעט מהותית.
אריה האן: קריאה שנייה הסתיימה, ואנחנו מתעסקים עם הבאת החוק לקריאה שלישית.
אריה האן: פתאום אנחנו באים לוועדה ואומרים שקריאה שנייה לא הסתיימה, ואנחנו חוזרים למליאה לקריאה שנייה על קריאה שהסתיימה.
אריה האן: אני חושב שהרעיון הזה הוא רעיון נכון, אבל צריך למצוא לו מהלך אחר: אם בסוף הקריאה השנייה התקבלו הסתייגויות סותרות, אפשר להעביר אותן לוועדה עוד במסגרת הקריאה השנייה, ולא בהצבעה לפי סעיף 127.
אנה שניידר: אתה חוזר לסעיף 127.
אריה האן: אני מציע למצוא מהלך, רק במקרה של הסתייגויות סותרות, כשהחוק חוזר לוועדה לקריאה שנייה לפי סעיף 127, אבל לא צריך לקיים הצבעה במליאה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה מה שנאמר כאן.
אריה האן: אבל לא לפי סעיף 130.
אריה האן: במקרה כזה, הקריאה השנייה לא צריכה להסתיים.
אנה שניידר: אבל סעיף 130 גם כן נידון במסגרת הקריאה השנייה.
דלית דרור: זה לא משנה האם מדובר על סעיף 127 או 130.
דלית דרור: מה שמשנה זה שהוועדה מחליטה החלטה סופית על חוק, ולא המליאה.
אריה האן: זה מוסכם.
יוסי כץ: במהות נותנים פה סמכויות של סעיף 127 לגבי הסתייגויות סותרות.
אריה האן: בלי הצבעה.
אנה שניידר: בלי הצבעה, אבל בוודאי שאנחנו עדיין בקריאה השנייה, כי כתוב כאן "נתקבלה הסתייגות בקריאה השנייה או הוצבע בה על גרסאות שונות לסעיף אחד, תתקיים הקריאה השלישית בשבוע שלאחר" מכן, זאת אומרת: אתה נמצא בשלב שבו התקבלו שתי הסתייגויות סותרות, ואתה נמצא בשלב שבו עדיין לא התקיימה קריאה שלישית, יש קריאה שנייה וההצעה חוזרת לוועדה.
יוסי כץ: השאלה היא פשוטה – התקבלו שתי גרסאות סותרות, לפי ההצעה שלכם, לוועדה נוספת סמכות מהותית, להכריע בין שתי גרסאות, ולא רק לנסח גרסה.
יוסי כץ: לפי ההצעה שלכם, מפה היא לא חוזרת לקריאה שנייה, אלא ישר לקריאה שלישית.
יוסי כץ: באים אנחנו ואומרים לכם: תנו לכנסת להכריע בקריאה שנייה רק בסעיף הזה, לפני שאתם מביאים אותו לקריאה שלישית.
יוסי כץ: אסור למליאה להצביע בקריאה שנייה באיזשהו סעיף אחר, כי כולם כבר הוכרעו.
שאול יהלום: הבעיה היא שיכול להיות מקרה, שהמליאה לא יכולה מייד להכריע בין שתי הסתייגויות סותרות, בגלל שהיא צריכה משהו יותר מובנה.
שאול יהלום: לכן, צריך לומר: היו שתי הסתייגויות סותרות, המליאה תכריע, ורשאי יושב-ראש הוועדה להחזיר את ההצעה לוועדה לפי סעיף 127 לצורך תיקונים לא מהותיים.
אנה שניידר: אבל אז צריך לקיים הצבעה.
שאול יהלום: אז לפי סעיף 130.
אנה שניידר: אני הייתי קובעת סעיף חדש, סעיף 127א, שמדבר על הסתייגויות סותרות.
אנה שניידר: נכניס אותו לתהליך באותו מקום כמו סעיף 127, בלי הצבעה, ואז חוזרים חזרה - -
יוסי כץ: האם יש צורך שאנחנו נראה עוד פעם את הנוסח?
ארבל אסטרחן: זה חוזר בלי הסתייגויות חדשות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה חוזר רק אחד מול השני.
שאול יהלום: זה יחזור לכאורה עם שתי גרסאות.
שאול יהלום: עכשיו אני חוזר להצעתי לגבי הכוכבית – מה זה "נציג הממשלה המדבר בעדה"?
אנה שניידר: נכין נוסח חדש לדיון הבא.
שאול יהלום: אני מדבר על סעיף 123א(א), האומר "נציג הממשלה המדבר בשמה".
יוסי כץ: נדבר על ההצעה שלך, שתשליך לגבי זה.
יוסי כץ: ה.
יוסי כץ: הצעת חבר-הכנסת שאול יהלום לתיקון סעיפים 88, 90, 97 בדבר תשובת הממשלה להצעה לסדר היום – דיון בהשגת חבר-הכנסת זבולון אורלב ואישור הנוסח
ארבל אסטרחן: זאת הצעה שכבר הונחה על שולחן הכנסת.
ארבל אסטרחן: המתנו לקבלת השגות לגביה, והוגשה השגה של חבר-הכנסת אורלב.
יוסי כץ: אני מבין שהוא ויתר על ההשגה שלו.
ארבל אסטרחן: הוא ויתר, כי הנוסח קצת שונה לפי בקשתו.
ארבל אסטרחן: צריך לאשר את הנוסח ולהעלות אותו במליאה.
ארבל אסטרחן: מדובר פה בשאלה מי יוכל לענות בשם הממשלה בהצעות לסדר היום.
אנה שניידר: זה משליך על מה שדיברנו קודם.
ארבל אסטרחן: היום כתוב שחבר-הכנסת המציע מנמק, ואחרי ההנמקה רשאי חבר הממשלה – היום כתוב: המדבר בשמה, להציע הצעות אחרות.
ארבל אסטרחן: מוצע שיהיה כתוב: לעניין סעיף זה, תיוצג הממשלה על-ידי אחד מאלה: ראש-הממשלה, השר שהנושא המוצע נמצא בסמכותו, באופן ישיר או עקיף, או סגנו, השר המקשר בין הממשלה לבין הכנסת, או שר אחר שראש-הממשלה הסמיכו לצורך כך.
ארבל אסטרחן: זה עיקר ההצעה.
יוסי כץ: אני קראתי את כל ההצעה, ואני בעדה, אבל אני רק רוצה לשאול את חבר-הכנסת יהלום, שעבר מאז שהגיש את ההצעה מהאופוזיציה לקואליציה, האם הוא עדיין מחזיק בעמדתו.
אריה האן: האם שאלו את הממשלה לדעתה.
דלית דרור: עמדת הממשלה אמרה שאפשר לחיות עם זה.
אריה האן: כשהשרים רוצים לצאת מהמליאה היום, הם נותנים את הנאום למי שנמצא במליאה, והוא עולה ומדבר במקומם.
שאול יהלום: זאת הסיבה שאני מביא את ההצעה הזאת, כדי שלא יעשו צחוק מהעבודה.
שאול יהלום: נתתי דוגמה שלגבי סמכויות שר הביטחון והרמטכ"ל ענה לי אלי בן-מנחם.
ארבל אסטרחן: הדבר היחיד שנשאר כאילו פתוח זה המשפט "שר אחר שראש-הממשלה הסמיכו לצורך כך", זאת אומרת:
ארבל אסטרחן: האם מדובר בכך שהשר יעלה ויגיד שראש-הממשלה הסמיך אותו, או שהוא יצטרך להביא זאת בכתב?
אריה האן: אנחנו נמצא את הטכניקה לעשות זאת מול מזכירות הממשלה.
אריה האן: יש לנו טכניקה של עבודה מסודרת מול מזכירות הממשלה, שמודיעה לנו ומעבירה לנו פקסים כשאנחנו שואלים את השאלה.
שאול יהלום: אם נראה שמזלזלים בזה, נתקן את זה, אבל אני מבין שמזכירות הממשלה פועלת קצת ברצינות.
יוסי כץ: מי בעד ההצעה לתיקון?
יוסי כץ: בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין הצעת חבר-הכנסת שאול יהלום לתיקון סעיפים 88, 90 ו-97 בדבר תשובת הממשלה להצעה לסדר-היום התקבלה.
יוסי כץ: ההצעה של חבר-הכנסת יהלום אושרה.
שאול יהלום: אני רוצה לחזור לעניין "נציג הממשלה המדבר בשמה".
אנה שניידר: למה אי אפשר להחיל כאן את הוראות סעיף 88 המתוקן?
יוסי כץ: בדיוק כך.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה יהיה בכוכבית.
שאול יהלום: אני לא צריך את המליאה.
שאול יהלום: אני חושב שיש הרבה כוכביות, שמדברות על החלטת ועדת כנסת.
שאול יהלום: אני אסתפק בכך שייאמר שוועדת הכנסת בישיבתה החליטה ששר המדבר בשמה הוא זה וזה.
אנה שניידר: אבל אני רוצה להזכיר לך, שבכובע האחר שלך אתה בעצם תידרש לבטל כוכביות, אז למה לנו להוסיף עכשיו כוכבית נוספת?
אנה שניידר: אנחנו מעדיפים לא להוסיף כוכבית.
ארבל אסטרחן: נוסיף את זה בנוסח.
יוסי כץ: זה מקובל עלינו.
שאול יהלום: למה אני אומר שצריך להוסיף כוכבית?
שאול יהלום: כי יכול להיות שזה מופיע בעוד הרבה מקומות.
יוסי כץ: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
יוסי כץ: כינסתי ישיבה דחופה של ועדת הכנסת.
יוסי כץ: אף אחד מאתנו, כמובן, לא צפה את אירוע הטרור הרצחני והמצמרר בראשון לציון.
יוסי כץ: תשומת הלב הציבורית היתה ממוקדת בתוכנית הכלכלית ובמה שמתרחש בכנסת.
יוסי כץ: בהתייעצות עם כמה אנשים הגעתי למסקנה שיש משמעות כלכלית לעצם כינוס הישיבה וליצירת מומנטום בין הדיונים בכנסת לבין הרכבת הוועדה והשלמת הליכי החקיקה כפי שצריך, מבחינתה של מדינת ישראל.
יוסי כץ: יכולה להיות ביקורת על סעיף כזה או אחר, אבל זו זכותה הטבעית של הממשלה להעביר את מדיניותה באמצעות הכלים הפרלמנטריים, וזו חובתה של ועדת הכנסת ושל ועדת הכספים, וכל ועדה מוועדות הכנסת, למלא אחר רצונה של מליאת הכנסת.
יוסי כץ: מליאת הכנסת ברוב ברור הביעה את עמדתה לגבי המשך תהליך החקיקה של החוק הזה, ולכן המטרה שלי בכינוס הישיבה היא להביא לכך שיהיו הכלים המתאימים, בצורה היעילה ביותר, המהירה ביותר והתקינה ביותר מהבחינה הפרלמנטרית.
יוסי כץ: בשלב הזה לא קבענו איזו ועדה תדון בהצעת חוק התוכנית הכלכלית.
יוסי כץ: אני אינני מתכוון להעמיד את ועדת הכנסת לאיזשהו תהליך של הדחה, כפי שפורסם בכלי התקשורת.
יוסי כץ: לא תהיה הדחה באמצעות ועדת הכנסת, זה בכלל לא נושא שהוא בתחום עיסוקנו.
יוסי כץ: השותפים הפוליטיים למשחק יחליטו מה שיחליטו.
יוסי כץ: בוועדת הכנסת מטרתנו להמציא את הכלים בצורה הטובה והיעילה ביותר, כדי להביא להשלמת החקיקה.
משה גפני: מעבירים את זה לוועדת הכספים.
זאב בוים: זו אחת האפשרויות, באמת.
יוסי כץ: בסדר היום קבעתי במפורש שהמטרה של הכינוס היום היא לקבוע את הוועדה.
יוסי כץ: לא קבעתי עמדה לגבי ועדה מיוחדת, לא קבעתי עמדה לגבי איזשהו תהליך אחר.
יוסי כץ: הנושא של הוועדה המיוחדת עלה על רקע שמועות על תהליך של הדחה.
יוסי כץ: לי אין ספק שכאשר שוקלים בין אפשרות של החלפת יושב ראש, גם בנסיבות חריגות, לבין הרכבתה של ועדה מיוחדת, כפי שתשמעו – הפתרון של ועדה מיוחדת הוא הפתרון הרצוי יותר.
יוסי כץ: יותר מכך – כאשר מקימים ועדה מיוחדת, מן הראוי שהיא תמצא איזון בין הוועדות שיש להן נגיעה בעניין הזה, ואנחנו נשמע חוות דעת משפטית.
אבשלום וילן: יש לי שאלה לסדר – בדרך כלל התקציב מגיע לוועדת הכספים.
אבשלום וילן: האם פורמלית מישהו הודיע שאי אפשר להעביר לוועדת הכספים?
אבשלום וילן: ואיפה יו"ר ועדת הכספים?
יוסי כץ: אנחנו חילקנו לכם חוות דעת ראשונית, שנמסרה ליו"ר הכנסת ולי עוד בטרם החוק עבר בקריאה ראשונה.
יוסי כץ: בחוות הדעת הזו מצוין באופן מפורש וברור שההמלצה המשפטית היא להעביר את זה לוועדת הכספים.
יוסי כץ: אם יש מישהו שחושב שוועדת הכספים היא לא הוועדה המתאימה, אני מבקש לנמק.
זאב בוים: עד כמה שאני מבין, בהחלט צריך להקים מיוחדת.
זאב בוים: נכון שיש נוהל.
זאב בוים: העברנו אתמול את הצעת החוק שנקראת "תוכנית החירום הכלכלית".
זאב בוים: צריכים להחליט איזו ועדה תטפל בהכנה לקריאה שניה ושלישית.
זאב בוים: יושב ראש הישיבה, יושב ראש הכנסת, הודיע שזו תהיה ועדת הכספים, ועל כך קמו חברי כנסת וגרסו אחרת.
זאב בוים: חבר הכנסת אפי אושעיה אמר שיש להעביר את ההצעה לוועדת הכלכלה.
זאב בוים: אני הצעתי שזו תהיה ועדה מיוחדת – לפי סעיף 17 לתקנון.
זאב בוים: במצב כזה, שבו יש חילוקי דעות לאן הצעת חוק עוברת, כמו בכל הצעת חוק אחרת – בא העניין לוועדת הכנסת, והיא זו שצריכה להכריע לאיזו ועדה זה יעבור.
זאב בוים: יש לנו, אם כך, שלוש אפשרויות שעלו.
זאב בוים: אולי אפשר להציע פה גם כל מסגרת אחרת, במסגרת מה שמאפשר התקנון.
זאב בוים: צריך להתחיל מזה, ולומר שצריך להחליט לאיזו ועדה יועבר העניין.
זאב בוים: אם תועבר הצעת החוק לוועדת הכספים – ברור מי ההרכב שלה, ומי היושב ראש שלה.
זאב בוים: אם יחליטו על ועדה מיוחדת, למשל, לפי סעיף 17, צריך להחליט עוד שתי החלטות: מה יהיה הרכב הוועדה, מי יהיה היושב ראש.
זאב בוים: כל ההחלטות האלה תהיינה בגדר המלצה, כי לפי סעיף 17 צריך להביא את ההמלצה למליאה, כדי שהיא תחליט, בסופו של דבר.
שאול יהלום: אבל השאלה שנשאלת היא: למה אתה מציע ועדה מיוחדת?
זאב בוים: נכון שבדרך כלל בתחום הזה עוסקת ועדת הכספים.
זאב בוים: אי אפשר להתעלם מכך שיש לנו פה מצב משברי.
זאב בוים: דיברתי עם יושב ראש ועדת הכספים ממושכות, לא אחת ולא שתיים, על הצעת תוכנית החירום הכלכלית.
זאב בוים: הוא אמר לי במפורש שאם ההצעה הזו תוגש כך, אין בכוונתו להעביר אותה, בכל מה שנוגע לסעיפים המרכזיים – כמו נושאי הקצבאות, נושאי קצבאות קי"ץ.
זאב בוים: כיוון שכך - -
שאול יהלום: ואתה מאמין לו?
זאב בוים: הוא אמין עלי.
שאול יהלום: השאלה אם הוא אומר את זה כדי שיתחרטו על הסעיף - -
זאב בוים: הבנתי ממנו שהוא ממש מתכוון שלא להעביר את זה, שהוא יעשה פיליבסטר על העניין.
זאב בוים: הוא אמר שהוא יטפל בדרך שלו.
זאב בוים: הוא יביא מומחים.
זאב בוים: אנחנו מדברים פה בתוכנית חירום כלכלי, שעם כל הבדיקה היסודית שלה צריכים גם לעשות את זה בקצב הולם למציאות.
אבשלום וילן: אבל אתה מסתמך על שיחות פרטיות שקיימת.
אבשלום וילן: אנחנו ועדת כנסת רשמית.
אבשלום וילן: כל זמן שחבר הכנסת ליצמן איננו פה באופן רשמי לומר מה הוא מתכוון לעשות, יש פה משהו לא תקין.
אבשלום וילן: צודק חבר הכנסת יהלום.
זאב בוים: לגבי הרשמיות – לא רק ששוחחתי אתו רשמית כיושב ראש ועדת כספים וכיושב ראש הקואליציה, אלא הוא גם פרסם את הדברים האלה, הוא לא הסתיר אותם.
משה גפני: אתם מדברים בשם חבר הכנסת ליצמן.