GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי כץ: הרעה לגבי יושב ראש הכנסת.
אנה שניידר: יש כאן נושא שאני לא בטוחה שהוא הרעה, אני חושבת שזו השמטה, אבל אני לא זוכרת אם בעצם בדיונים התייחסו לזה או לא.
אנה שניידר: אני אסביר.
אנה שניידר: אנחנו החלטנו שלגבי יושב ראש הכנסת יבוטל סעיף 82 להחלטה קיימת.
אנה שניידר: הסעיף היום מדבר על כך שיושב ראש הכנסת לשעבר זכאי, לגבי תקופת כהונתו ליושב ראש הכנסת, לגמלאות כאילו היה ראש ממשלה ואחר כך יש התייחסות לנושא רכב ולנושא שירותי מזכירות באותו סעיף.
אנה שניידר: אנחנו החלטנו שאנחנו מפצלים את הסעיף הזה לשלושה סעיפים נפרדים וזה כבר קיים בחוברת החדשה.
אנה שניידר: זה יחול על יושב ראש כנסת שייבחר לאחר הפרסום של ההחלטה, קרי: זה לא חל אפילו על היושב ראש הנוכחי, אלא על היושב ראש העתידי.
אנה שניידר: אז יש לנו היום את סעיף 6ב' רבתי שאומר: חבר כנסת לשעבר, שכיהן כיושב ראש הכנסת 18 חודשים לפחות זכאי, לגבי תקופת כהונתו, לקצבה כאילו היה ראש ממשלה.
אנה שניידר: אין שום שינוי.
אנה שניידר: בסעיף 6 ג' כתוב: יושב ראש הכנסת לשעבר זכאי להוצאות נסיעה לפי אחת מהפסקאות שלהלן: כיסוי הוצאות נסיעה לפי חשבוניות שיגיש, תשלומים לפי סעיף 16 להחלטת שכר חברי הכנסת, הענקות ותשלומים – שזו הבחירה בין רכב בשכירות לבין אותן חשבוניות וגם שימוש ברכב לפי סעיף 21.
אנה שניידר: משום מה לא כתוב כאן – יושב ראש הכנסת שכיהן 18 חודשים לפחות.
אנה שניידר: יוצא שבעצם יושב ראש כנסת שתיאורטית כיהן חודש אחד כיושב ראש הכנסת, יקבל רכב לכל חייו בעצם.
אנה שניידר: אני חושבת שזה לא כל כך מוצדק, אלא אם כן תגידו שזה כן מוצדק.
אנה שניידר: אותו דבר לעניין שירותי מזכירות.
אנה שניידר: בעניין שירותי מזכירות, בסעיף 6ד, אמנם הוועדה הגבילה את שירותי המזכירות למשך חמש שנים מיום סיום פעולתו, אבל עדיין אני לא חושבת שמוצדק חמש שנים ליושב ראש כנסת שכיהן חודש.
יוסי כץ: ואתם קבעתם מבחן של 18 חודשים, שהוא מבחן סביר.
אנה שניידר: קבענו מבחן של 18 חודשים, שזה הולך לפי הקצבה וגם ראש ממשלה - - -
יוסי כץ: בסדר.
יוסי כץ: תסבירי לי מה זה סעיף 4?
אנה שניידר: זה מה שאתם החלטתם אז אני אחזור עליו.
יוסי כץ: ומה ההבדל בינו לבין חבר כנסת שמקבל פנסיה תקציבית.
אנה שניידר: אני מיד אגיד.
אנה שניידר: סעיף 15 שהיום חל על חבר כנסת שמקבל פנסיה תקציבית אומר כך: "חבר כנסת לשעבר שאינו זכאי לקצבה לפי החלטה זו, ישולם לו בשעה שיחדל לכהן, מענק בסכום של 18% מהמשכורת האחרונה ששולמה לו כחבר כנסת, כפול מספר החודשים שכיהן כחבר כנסת, אחרי 6 באפריל, 1958".
אנה שניידר: נותנים פה מענק לחבר כנסת שאינו זכאי, מסיבה כזו או אחרת, לגמלה או לקצבה לפי הפנסיה התקציבית.
אנה שניידר: עכשיו אנחנו מוסיפים סעיף – אתם החלטתם – שחבר הכנסת לשעבר שזכאי לפנסיה צוברת, יהיה זכאי למענק בסכום של 18% מהמשכורת האחרונה ששולמה לו כחבר כנסת כפול מספר החודשים שכיהן כחבר כנסת ובלבד שסכום המענק לא יעלה על שש פעמים המשכורת האחרונה ששולמה לו.
אנה שניידר: אני מניחה שהרציונל של ההחלטה של ועדת הכנסת היה, שבעצם במקרים כאלה חבר הכנסת זכאי לפנסיה צוברת מהרגע הראשון ולכן מגבילים את המענק לשש משכורות.
יוסי כץ: אבל כשכתוב פה: "כפול מספר החודשים" – פירושו באותה קדנציה או בכלל?
אנה שניידר: בזה אנחנו לא נוגעים.
אנה שניידר: במה שקיים להיום אנחנו לא נוגעים, כי אנחנו אומרים: סעיף 15 יסומן א' - - -
יוסי כץ: אני שואל אותך.
אנה שניידר: אני לא בטוחה שזה צריך להיות באותה קדנציה.
יוסי כץ: אבל המגבלה היא שישה חודשים.
אנה שניידר: שש משכורות.
יוסי כץ: יש היום שני סוגי חברי כנסת.
יוסי כץ: כאלה שזכאים לפנסיה תקציבית וכאלה שזכאים לצוברת.
יוסי כץ: אלה שזכאים לפנסיה תקציבית - - -
אנה שניידר: יישארו במסלול א' בסעיף קטן מה שהיה א'.
אנה שניידר: הקיים.
אנה שניידר: למה לא?
יוסי כץ: זה תיאורטי.
יוסי כץ: היום זה רק תיאורטית.
יוסי כץ: כי מי שיש לו פנסיה תקציבית, זה תיאורטי.
יוסי כץ: יש פה הטבה לאלה שמקבלים פנסיה צוברת, כיוון שאין להם פנסיה, אז אומרים: יתנו להם מענק.
יוסי כץ: זה מקובל עלי.
יוסי כץ: אני מבין שחבר כנסת שמקבל פנסיה צוברת מקבל, בהתאם לזה, שישה חודשים מענק והוא יקבל בנוסף לזה גם מענק הסתגלות.
שאול יהלום: זה ארבעה חודשים.
אנה שניידר: זה כתוב ב-31א'.
אנה שניידר: "הוראות סעיפים 15א רבתי יחולו בין היתר על חבר כנסת שזכאי לפנסיה צוברת ובלבד שכיהן כחבר כנסת במשך מלוא תקופת כהונתה של כנסת אחת לפחות, בין אם השלימה את התקופה הקבועה בחוק ובין אם התפזרה לפני כן וכן אם החל בכהונתו בתוך תקופה של ארבעה חודשים מיום - - -".
יוסי כץ: הבנתי.
שאול יהלום: שתי הערות.
שאול יהלום: הערה ראשונה שעכשיו אני חושב עליה, בעניין מה שהחלטנו לפני דקה לגבי היושב ראש.
שאול יהלום: אני חושב שזה בסדר להגביל את זה ל-18 חודש, אלא אם כן זו היתה קדנציה מלאה.
שאול יהלום: אם קורה מצב שמבחירות לבחירות – קרה מקרה – ויש רק 14 חודש, אם יושב ראש היה יושב ראש בשלמותה, אז מגיע לו התנאי הזה.
יוסי כץ: יש בזה הגיון.
אנה שניידר: גם אם זאת היתה קדנציה של חודש, תיאורטית.
שאול יהלום: הדבר השני: אני מקבל את כל זה, אבל עומדת כאן בקשתי, כבר למעלה משנה, שהיא הפוכה.
אנה שניידר: על זה רציתי להעיר: יש בקשה של חבר הכנסת יהלום בנושא של פנסיה צוברת.
שאול יהלום: בנושא של פנסיה לא צוברת.
יוסי כץ: זכויות אלמנה.
אנה שניידר: השוואה בין זכויות וכולי.
אנה שניידר: אנחנו בדקנו כמיטב יכולתנו.
אנה שניידר: הבדיקה לא היתה לשביעות רצונו של חבר הכנסת יהלום והיו לו עוד הערות.
אנה שניידר: אני הגעתי למסקנה שאין לנו מומחיות מספקת בעניין הזה, ביקשתי להתייעץ עם מומחה בעניין הזה, שקוראים לו מנחם קאלי, שהוא היה אמור להיות גם יועץ לחשב הכנסת.
יוסי כץ: אני מכיר אותו.
אנה שניידר: משום מה הודיעו לי שחשב הכנסת לא יכול להעסיק אותו כיועץ ולכן נמנע ממני לדבר אתו.
אנה שניידר: אז אני בבעיה.
יוסי כץ: אבל קאלי הוא מומחה יותר לפנסיה צוברת.
יוסי כץ: הוא מומחה גם לתקציבית?
אנה שניידר: הוא מומחה לפנסיה.
יוסי כץ: הממונה על תשלום גמלאות באוצר לא יכול לעזור לך?
אנה שניידר: אנחנו כאן צריכים יותר את הקטע הצוברת כדי להשוות.
אנה שניידר: לגבי הפנסיה התקציבית אנחנו יכולים לקבל הסברים מהמומחים באוצר.
אנה שניידר: לגבי פנסיה צוברת, יש פחות ניסיון, גם אצלם.
יוסי כץ: אותך מעניינת גם הצוברת?
אנה שניידר: אנחנו צריכים להשוות.
אנה שניידר: אז אני במין מצב שאני בעצם לא יכולה לפנות לאותו מומחה כי לא מאשרים לי.
יוסי כץ: אז אנחנו נטכס עצה.
יוסי כץ: יש עוד מומחי פנסיה מלבד קאלי.
אנה שניידר: וגם אני לא יכולה לחייב אותם לעשות את זה ללא שכר, אלא אם כן יזמינו אותו כמומחה לדיון של ועדת הכנסת.
אנה שניידר: לכן אני תקועה עם העניין הזה.
יוסי כץ: אני אשקול.
ארבל אסטרחן: זה מאושר?
יוסי כץ: זה מאושר.
יוסי כץ: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
יוסי כץ: ברשותכם, אני רוצה להתייחס לשני נושאים לפני פתיחת הישיבה.
יוסי כץ: הנושא הראשון, נוגע לשביתת החרשים.
יוסי כץ: אני מקווה, שהכנסת עשתה את הכל, כדי לאפשר להם להציג את עמדותיהם כאן, בתוך המשכן.
יוסי כץ: כאשר הייתי יושב ראש ועדת העבודה והרווחה, עסקתי בין היתר במימון מכשירי שמיעה לחרשים והשתתפות במימון.
יוסי כץ: אז המכשירים עלו בערך 3000 שקל והשגנו מימון של 40% למי שזקוק לסיוע.
יוסי כץ: היום, המכשירים עולים 6,600 שקל והגשתי בקשה לשר הבריאות ולשר האוצר, שיתחשבו בעובדה זו של עליית המחירים ויאפשרו להם לרכוש מכשירים לפי מחירם הנוכחי.
יוסי כץ: אני גם הופעתי אצלם והבעתי בשם הכנסת את ההזדהות שלנו עם המאבק הצודק שלהם.
יוסי כץ: הנושא השני הוא בעניין שכר חברי כנסת.
יוסי כץ: ברשותך, חבר הכנסת אבי יחזקאל, נאפשר לפתור שתיים שלוש בעיות טכניות.
יוסי כץ: אני "הוצאתי מהמקרר" את הצעת החוק שלך, שהיא הצעת חוק מצוינת.
יוסי כץ: אני חושב, שדווקא בתקופה הזאת, שלא לוחצים עלינו ולא עומדים מעלינו ואומרים לנו: תוציאו את השכר מאחריות
יוסי כץ: כם ותעבירו את זה לוועדה ציבורית או תקטינו או תעשו כל שינוי שהוא בשכרכם, דווקא התקופה הזאת היא התקופה הטובה ביותר לקבל את הצעת החוק הזאת, לאמץ אותה ולהעבירה לוועדה ציבורית, על פי הקריטריונים שנקבעו בהצעת החוק שלך.
יוסי כץ: לתת לוועדה הציבורית את סמכות ההכרעה ולהוציא את העניין הזה מידינו.
יוסי כץ: זאת תהיה משום התחשבות במצב המשק, זה יהיה משום היגיינה ציבורית ואני חושב שזה יהיה לטובת תדמיתם של חברי הכנסת ותדמיתה של הכנסת כולה.
יוסי כץ: אני תומך בהצעת החוק הזאת ואני אאפשר לך לדבר כמובן.
יוסי כץ: אני מבקש מהיועצת המשפטית הסבר קצר, מה אנחנו צריכים לעשות ומיד לאחר מכן נעבור לשמוע את חבר הכנסת יחזקאל.
יוסי כץ: מה אנחנו צריכים לעשות כדי להחיות את הצעת החוק הזאת?
ארבל אסטרחן: כידוע, הצעת החוק של חבר הכנסת יחזקאל תוקנה על ידי ועדת הכנסת והונחה על שולחן הכנסת לקריאה שניה וקריאה שלישית.
ארבל אסטרחן: לא הצביעו עליה ולאחר מכן מונה חבר הכנסת יחזקאל לסגן שר ולא נעשה דבר.
ארבל אסטרחן: כעת, משחזר להיות חבר כנסת, בהתאם לסעיף 124 לתקנון שקובע, כי הוועדה הנוגעת בדבר תחדש את דיוניה בהצעת החוק, גם לאחר שהונחה על שולחן הכנסת וכל עוד לא התחילה הקריאה השניה.
ארבל אסטרחן: החליטה הוועדה לעשות כן, יודיע יושב ראש הכנסת על כך לכנסת והקריאה השניה תדחה עד שהצעת החוק תוחזר ותונח על שולחן הכנסת.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת יכולה להחליט, שהיא מבקשת לחדש את הדיונים בהצעת החוק.
ארבל אסטרחן: יושב ראש הכנסת יודיע על כך מעל דוכן הכנסת.
יוסי כץ: האם זו צריכה להיות החלטה פורמלית של ועדת הכנסת?
ארבל אסטרחן: בוודאי.
יוסי כץ: זאת אומרת, שאם בסוף הדיון הזה אנחנו מקבלים החלטה לחדש את הדיון, אנחנו לא יכולים להצביע עליה כבר לקראת קריאה שניה ושלישית?
אנה שניידר: לעניות דעתי, זה צריך להיות בסדר הפוך.
אנה שניידר: קודם, שוועדת הכנסת תחליט שהיא רוצה לפעול לפי סעיף 124 ולחדש את דיוניה בהצעת החוק.
אנה שניידר: ואז, צריך להודיע ליושב ראש הכנסת ויושב ראש הכנסת צריך להודיע על כך במליאה ואז חוזרת הצעת החוק לוועדה, שהיא תדון בה מהתחלה לשנות, להוסיף, לגרוע.
אנה שניידר: הוועדה מחדשת את דיוניה.
אנה שניידר: היא חוזרת לשלב של הכנה לקריאה שניה.
יוסי כץ: בסדר גמור.
יוסי כץ: חבר הכנסת יחזקאל, בבקשה.
אברהם יחזקאל: אני חזרתי לכנסת ואני ממש מודה לך אדוני היושב ראש, על ההגינות ועל היושר שלך בזה שגולת הכותרת שלי, כמי שהתפטר מתפקיד סגן שר, זה באמת להוציא את שכר חברי הכנסת מידי חברי הכנסת.
אברהם יחזקאל: גם אם השכר שלנו הגון, גבוה או נמוך, תמיד היינו בחזקת "חתולים ששומרים על השמנת".
אברהם יחזקאל: לכן, אני חושב שהכנסת הזאת חייבת לומר את דברה ולשבח אותך כיושב ראש הוועדה.
אברהם יחזקאל: יושב ראש הכנסת גם תומך בהצעה הזאת ויש להוציא את המועקה הזאת מאתנו.
אברהם יחזקאל: הצלחנו להעביר אותה כבר בשתי קריאות וחברי הכנסת שיתפו פעולה בעניין הזה ואני מודה להם על כך.
אברהם יחזקאל: חשוב לי להעביר את זה בקריאה שניה ושלישית, כי זו הצעת החוק היחידה שנותרה ואני ממש מבקש, בואו נוציא את המטלה הזו מאתנו.
יוסי כץ: רבותי חברי הכנסת, אם הפרוצדורה היא כזו, שאנחנו צריכים לקבל החלטה על חידוש ולעלות למליאה, להודיע על כך ואחרי זה חוזרים לגופו של עניין, לדעתי אפשר לקצר את התהליך ולקבל במקום החלטה על חידוש הדיון, שוועדת הכנסת מחליטה לחדש את הדיון.
יוסי כץ: ממילא לכל אחד תהיה אפשרות להשפיע על העיצוב הסופי של הצעת החוק, אבל חשוב שנרוץ קדימה.
יצחק גאגולה: אדוני היושב ראש, באופן עקרוני, הצעתו של חבר הכנסת יחזקאל מבורכת.
יצחק גאגולה: אבל, צריך לעשות את זה בצורה מאוד מחושבת, כדי שבאמת אנו, חברי הכנסת, לא נמשיך להיות ללעג ולקלס בידי כל מיני אינטרסנטים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה יועבר לוועדה ציבורית?
אברהם יחזקאל: מדובר על ועדה סטטוטורית חיצונית, קבועה, שלא מוחלפת.
יוסי כץ: רבותי, מי בעד חידוש הדיון בהצעת החוק הזו, ירים את ידו בעד – 2 נגד – אין אני מכריז על כך שוועדת הכנסת מודיעה ליושב ראש הכנסת, להודיע על כך במליאה.
יוסי כץ: סיעות מר"ץ וחד"ש-רע"מ-עמ"ל-בל"ד-תע"ל הגישו ליושב ראש הכנסת הצעות להביע אי-אמון בראש הממשלה בשל: העלייה במדד חודש אפריל (מרץ).
יוסי כץ: מדיניותה הכלכלית של הממשלה, האפלייה הלאומית בין יהודים לערבים בתחום קיצבאות הילדים ובכלל וההחלטה לאסור איחוד משפחות (חד"ש-רע"מ-עמ"ל-בל"ד-תע"ל).
יוסי כץ: ההצעות יידונו היום, אני מציע שלוש דקות לכל סיעה.
יוסי כץ: מי בעד ירים את ידו – בעד – 2 נגד – אין אושרה מסגרת אי-אמון.
חריגים של: א.
חריגים של: חה"כ נואף מסאלחה ב.
חריגים של: חה"כ מוחמד ברכה
יוסי כץ: חבר הכנסת נואף מסאלחה וחבר הכנסת מוחמד ברכה, כל אחד בעניינו הוא, פנו בנושאים שקשורים להפעלת הלשכה הפרלמנטרית.
יוסי כץ: חבר הכנסת מסאלחה, פרט את בקשתך, אחרי כן סיעת חד"ש ולאחר מכן דברי היועצת המשפטית.
אנה שניידר: אולי לפני כן אומר מה הגדרת המצב המשפטי ואז ידברו.
אנה שניידר: סעיף 31 להחלטת חברי הכנסת, הענקות ותשלומים דן בשכירת לשכה פרלמנטרית ונקבעו שם כללים כיצד חבר הכנסת שוכר לשכה פרלמנטרית.
אנה שניידר: יש ועדה לבדיקת החוזים, שצריכה לאשר את החוזים וכל התנאים שמנויים בסעיף 31.
באופן מפורש: על ידי הוועדה לבדיקת חוזים, לא יקבל מימון עבור התקופה שקדמה למועד מתן האישור.
באופן מפורש: " לפי מיטב הבנתי, באופן מכוון לא ניתנה סמכות לוועדת הכנסת לסטות מהכלל הזה, כאשר המטרה היתה לעמוד על כך שהחוזים יאושרו כדין ושלא יעשה שום דבר שהוא מחוץ לאישור שניתן על ידי הוועדה המיוחדת לבדיקת חוזים.
באופן מפורש: דרך אגב, הוועדה הזאת היא בת שלושה חברים שהם: סגן מזכיר הכנסת, חשב הכנסת ונציג היועץ המשפטי לכנסת.
יוסי כץ: מה תפקידה?
אנה שניידר: תפקידה לבדוק כל חוזה שכירות לגופו ולאשר ולראות גם אם החוזה עומד בתנאי סעיף קטן (ד) להחלטה, שאומר, שהוועדה לא תאשר חוזה שכירות אם אין היתר לנהל במקום משרד על פי דין.
אנה שניידר: אם שירותי המשרד ניתנים באמצעות בן משפחתו של חבר הכנסת, אם המשרד הועמד לרשותו על ידי מפלגתו, אם המשרד הועמד לרשותו על ידי גוף ציבורי שגם בו הוא מכהן כנבחר, אם דמי השכירות שדורש המשכיר הם בלתי סבירים ובכל הפרטים שקשורים בחוזים האלה.
אנה שניידר: ואז, בא אותו סעיף קטן (ה), שאומר באופן קטגורי, שאם לא עמדו בתנאים, כלומר, לא אושר החוזה מסיבה כל שהיא, אין אפשרות לתת את המימון עבור התקופה שקדמה למועד האישור.
אנה שניידר: אם רוצים היום לסטות מהכלל הזה, צריכה להתקבל החלטה מפורשת של וועדת הכנסת, צריך לפרסם אותה כתיקון להחלטת השכר הזאת, שנותנת סמכות לוועדת הכנסת לשקול.
אנה שניידר: אם ועדת הכנסת תרצה לקבל החלטה, שלפיה תהיה לה סמכות לסטות ולאשר בכל זאת, זה צריך להיות בצורת תיקון להחלטה עם פרסום ברשומות, אבל זה לא עומד על הפרק.
יוסי כץ: השאלה היא, אם נקבל תיקון כזה, האם אפשר להחיל אותו רטרואקטיבית?
נואף מסאלחה: אבל הנושא הוא אחר לגמרי.
תמר גוז'נסקי: את לא מתייחסת למקרים שלנו.
אנה שניידר: אני רק רציתי להציג את המצב המשפטי.
נואף מסאלחה: אני מסכים, הרי בסעיף (ד), אין שום דבר בבעיה שלי ממה שהזכרת.
נואף מסאלחה: במשך שלוש שנים לא שכרתי.
נואף מסאלחה: מאז שנתמניתי או נבחרתי כסגן שר החוץ, אני נפגעתי, כי במשרד החוץ אין בצפון או בתל-אביב סניפים.
נואף מסאלחה: למשל, בשנים 92-96 הייתי סגן שר הבריאות, אז משרד הבריאות העמיד לימים שאני לא בכנסת משרד בחיפה למשך 4 שנים.
נואף מסאלחה: שכרתי קודם משרד ויש לי את הכיסאות, הציוד, הפקס, את השולחנות, את הספריה הקטנה, הכל רכוש של הכנסת.
נואף מסאלחה: כשחדלתי להיות סגן שר חוץ, במרץ שנה שעברה, במשך 9 חודשים לא שכרתי מקום.
נואף מסאלחה: חסכתי לכנסת.
נואף מסאלחה: מה קרה?
נואף מסאלחה: בינואר החלטתי לשכור וזו זכותי.
נואף מסאלחה: חתמתי על חוזה.
נואף מסאלחה: למה עיכבתי אותו?
נואף מסאלחה: אני החסנתי בלי כסף במשך שלוש שנים את הריהוט של הכנסת.
נואף מסאלחה: אף אחד לא שילם ולא ביקשתי גם.
נואף מסאלחה: בינואר הבאתי את החוזה ולא חל עליו שום דבר מסעיף (ד).
נואף מסאלחה: שכרתי מאדם שאני לא מכיר אותו וזה נבדק גם על ידי הוועדה המכובדת הזאת.
נואף מסאלחה: קרה מקרה חריג.
יוסי כץ: בינואר הגשת את החוזה?
נואף מסאלחה: לא, רציתי להגיש.
נואף מסאלחה: אולי עשיתי טעות שלא הגשתי מיד ואגיד לך מדוע: התפטר השר סאלח טריף והוצע לי להיות שר במקומו.
נואף מסאלחה: גם ראש הממשלה הסכים לכך וגם ראש המפלגה שלי.
נואף מסאלחה: סאלח טריף שכר בנובמבר שנה שעברה על חשבון המדינה, משרד לענייני ערבים בנצרת עילית, הוא חנך אותו ברוב עם וכולי.
נואף מסאלחה: אני התלבטתי אם אהיה שר ועד היום זה לא אוייש.
נואף מסאלחה: טכנית, לא הגשתי את זה לוועדה.
נואף מסאלחה: כשהחלטתי בחודש מרץ שאני לא נכנס לממשלה והודעתי לכולם, אז הגשתי את אותו חוזה שנחתם.
יוסי כץ: הוא נחתם בינואר?
נואף מסאלחה: אני חוזר שוב, ששלוש שנים חסכתי לכנסת.
נואף מסאלחה: לא ניצלתי שום דבר מסעיף (ד).
נואף מסאלחה: באה הוועדה המכובדת ואומרת לי ב-1 למרץ, מי ישלם את החודשיים ההם?
נואף מסאלחה: אני?
נואף מסאלחה: בגלל שרציתי לחסוך?
נואף מסאלחה: אני צריך לשלם את ה-400 דולר כל חודש?
נואף מסאלחה: הרי לא מדובר בסכום אסטרונומי.
נואף מסאלחה: אתם באים ואומרים שזה עקרון.
נואף מסאלחה: הרי לא עברתי על שום עקרון, לא של קרוב משפחה, לא רטרואקטיבי...
אנה שניידר: לא אמרנו דבר כזה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא הוגש בזמן.
נואף מסאלחה: נכון.
נואף מסאלחה: אני מנמק נימוק אמיתי, שלא רציתי שני משרדים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא כל עורך דין היה עושה זאת.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא הייתי עושה זאת.
31 אומר: "לא ישכור חבר הכנסת לשכה פרלמנטרית, אלא לאחר שנתקיימו כל אלה: הודיע לחשב הכנסת על רצונו לשכור לשכה והונפק לו חוזה שכירות אחיד על ידי חשב הכנסת.
31 אומר: טיוטת חוזה השכירות אושרה על ידי הוועדה לבדיקת חוזים.
31 אומר: "
יוסי כץ: סליחה, אתה חתמת על חוזה סטנדרטי?
נואף מסאלחה: כן, חוזה שקיבלתי מחשב הכנסת.
נואף מסאלחה: אישרו לי את זה בינואר.
יוסי כץ: סיעת חד"ש, בבקשה.
תמר גוז'נסקי: המקרה שלנו דומה אבל שונה.
תמר גוז'נסקי: אנחנו מחזיקים לשכה פרלמנטרית בנצרת והלשכה הזאת פועלת מאז תחילתה של הכנסת ה-15.
תמר גוז'נסקי: כלומר, לא מדובר בחוזה חדש אלא מדובר בחוזה שנבדק כבר בעבר על ידי הוועדה ואושר.
תמר גוז'נסקי: בתחילת השנה הנוכחית הודיעו לנו מחשב הכנסת, שעד שלא יאשרו סופית את התקציב של חבר הכנסת, אי אפשר לאשר לשכה.
תמר גוז'נסקי: היתה בעיה, ב-1 בינואר, אי אפשר היה לשכור לשכה.
תמר גוז'נסקי: אתה מדבר על לשכה שכבר נמצאת אצלך כמעט שנתיים ויש רציפות.
תמר גוז'נסקי: אתה לא יכול לסגור את הלשכה, לצאת ולהיכנס בחזרה.
תמר גוז'נסקי: זה לא הגיוני.
תמר גוז'נסקי: הלשכה היא מקום ציבורי, מקום שאתה עובד בו.
תמר גוז'נסקי: לכן, מה שקרה הוא, שרק אחרי שאישרו היתה פגרת הכנסת ומיד עם פתיחת מושב הקיץ הגשנו את הדבר.
תמר גוז'נסקי: לא מדובר פה בחוזה שלא מוכר לוועדה אלא מדובר בהמשכיות של החוזה הקודם.
מירי פרנקל-שור: "מלכתחילה בקשתם של חברי הכנסת מוחמד ברכה ועיסאם מח'ול לא היתה אמורה להגיע לוועדת הכנסת.
מירי פרנקל-שור: מדובר בחידוש חוזה שכירות והבקשה לחידוש הארכה היתה אמורה להיות מוגשת בתחילת השנה, אך גם אם הוגשה עתה, אין מניעה כי החשבות תאשר עתה.
אנה שניידר: כי סעיף 31(ה) מדבר על חוזה חדש.
תמר גוז'נסקי: אז הבעיה שלנו נפתרה?
יוסי כץ: עכשיו, אני רוצה שתעזרו לי לפתור את הבעיה של חבר הכנסת מסאלחה.
יוסי כץ: לפי חוות הדעת שלך, אם אנחנו רוצים לאשר לו את הבקשה, אין לנו ברירה אלא להחליט שוועדת הכנסת רשאית במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שירשמו, לאשר...
אנה שניידר: זו סטיה.
יוסי כץ: עם סייג של לא יותר משלושה חודשים.
אנה שניידר: אני לא בטוחה שצריך להגביל את משך התקופה.
אנה שניידר: יכול להיות שניתקל במקרה שיהיה משהו אחר.
אנה שניידר: למה להגביל?
אנה שניידר: אם כבר מדברים על סטיה, לא צריך להגביל את זה לנימוק כזה או אחר.
אנה שניידר: הן מעבירות מסר כל שהוא.
אליעזר זנדברג: באיזה שהוא מקום, אני מקשיב לדיון הזה בלב כבד, אמנם הגעתי באמצע.
אליעזר זנדברג: אבל, בתכלס, מה רצו בסך הכל?
אליעזר זנדברג: רצו שלחברי כנסת תהיה אפשרות לנהל לשכה פרלמנטרית.
אליעזר זנדברג: רצו שינהלו את זה בצורה שלא תהיה בזבזנית עם כללים וכולי.
אליעזר זנדברג: בא חבר כנסת ורצה להיות יותר יעיל, היה לו מקרה שלא היה כתוב והמטרה שלו היתה בעצם למנוע את המצב הלא סביר.
אליעזר זנדברג: עכשיו, תראה איך אנחנו מסובכים עם כל מיני כללים ולא פעם אני חושב, שזה בגלל שיש לנו איזה פחד ממה שיאמרו.
אליעזר זנדברג: קבענו כללים ועכשיו אנחנו צריכים לשנות אותם ויושבים פה שני נציגים של התקשורת, ויכתבו שוב שהכנסת משנה את כלליה.
אליעזר זנדברג: הגיע הזמן שנהיה קצת יותר אמיתיים עם עצמנו ונתחיל לחשוב.
אליעזר זנדברג: עם כל הכבוד, אני חושב שככל שנרבה בכללים, בסופו של דבר נגלה שיש יותר ויותר מקרים שהם בבחינת אבסורדים, לא הגיוניים ולא סבירים.
אליעזר זנדברג: מצד שני, מנגנון הכנסת כבול, כי הוא באמת חייב לפעול בצורה כזאת וכל פעם אנחנו מתכנסים ומבזבזים זמן של ישיבה של ועדת כנסת, על דברים שמלכתחילה היו צריכים לפתור אותם בדרך אחרת.
אליעזר זנדברג: לכן, אני מציע שנשקול באיזו שהיא דרך, מנגנונים שמאפשרים סוג כזה או אחר של שיקול דעת, כמובן עם שקיפות.
אליעזר זנדברג: שלא יהיה מצב ששיקול הדעת נעשה במסתרים.
אליעזר זנדברג: אבל, החיבור הזה נכון לא רק לגבי המקרה הזה, אלא נכון לגבי העיקרון במקומות נוספים.
אליעזר זנדברג: כל אחד יידע מה אנחנו מאשרים במקרה של שיקול דעת.
אליעזר זנדברג: לא צריך נימוקים מיוחדים.
תמר גוז'נסקי: ההצעה שלך טובה.
יוסי כץ: האם רצוי לתת את שיקול הדעת מטעמים מיוחדים שירשמו לוועדת הכנסת או לוועדת השלושה חברים?
אנה שניידר: ועדת הכנסת היא מעין ערכאת ערעור על ההחלטה של אותה ועדת שלושה חברים.
יוסי כץ: אתם חושבים שצריך להקנות את הזכות הזאת לוועדת הכנסת?
יוסי כץ: יש לי בקשה אחת: אני בעד קבלת התיקון הזה ואגיד לכם מדוע: בסך הכל, המטרה היא למנוע מצב שבו העניין ינוצל לרעה.
יוסי כץ: בעצם, חבר הכנסת נואף מסאלחה, שהיה מועמד לשר, יכול היה לשכור מיד.
יוסי כץ: ואז, היה חוזה שכירות שמחייבת את הכנסת למשך שנה שלמה ואף אחד לא היה פוצה פה ומצפצף.
יוסי כץ: הוא, מתוך אחריות כלפי אוצר המדינה אמר: אם אני אתמנה לשר, זה לא הוגן לחייב את הכנסת בהוצאות של שנה שלמה.
יוסי כץ: לא מגיע לו עונש על זה.
יוסי כץ: זה בדיוק המקרה שבו צריכים לתת שיקול דעת.
יוסי כץ: אם בנושא כזה לא יהיה לנו שיקול דעת.
יוסי כץ: .. יש גבול.
יוסי כץ: לפני עשר דקות לא היססתי להביא להצבעה את העברת השכר שלנו החוצה לוועדה ציבורית.
יוסי כץ: לא היתה לי שום בעיה לחדש את הדיון ולהעביר את הצעת החוק הזאת לשלב הבא.
יוסי כץ: אבל בנושא כזה, אתה אומר שכאילו לא סומכים על הוועדה, שהיא לא מסוגלת לדעת מה הם נימוקים מיוחדים שמצדיקים את זה.
יוסי כץ: לכן, אני חושב שאפשר לעשות את זה.
אנה שניידר: רק שזה יהיה רטרואקטיבית מה-1 בינואר 2002, על מנת לפתור את הבעיה.
יוסי כץ: יש שקיפות מלאה.
יוסי כץ: אם מישהו ינסה להכניס לגדר האישור החריג הזה מקרים שהם ניצול לרעה, אז אני מניח שהתקשורת תצלוב אותנו כמו שצריך.
יוסי כץ: מדובר רק על מקרים חריגים מטעמים מיוחדים שירשמו.
יוסי כץ: תוקף ההחלטה מה-1 בינואר 2002 ולא מלפני שנתיים.
יוסי כץ: מי בעד – 2 מי נגד – אין אני מודה לכולם.
בשעה 11: קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק
בהצעות חוק: הצעת חוק הירושה (תיקון – יורש שאינו על פי דין), התש"ס-2000 – של ח"כ יוסף יצחק פריצקי וקבוצת חברי כנסת (פ/1899).
בהצעות חוק: מי בעד חוקה ירים את ידו – בעד – 1 נגד – אין אושר פה אחד להעביר את הדיון לוועדת החוקה חוק ומשפט.
בהצעות חוק: הצעת חוק ביטוח לאומי [נוסח משולב](תיקון – ביטול שיפוי מעסיקים), התשס"ב-2001 – של חבר הכנסת יחיאל לסרי (פ/3209).
בהצעות חוק: אני חושב שצריך להעביר את זה לוועדת הכספים.
בהצעות חוק: אני דוחה את זה, משום שידוע לי שבהצעת החוק של התכנית הכלכלית הנושא הזה אמור להידון.
בהצעות חוק: אני לא רוצה לקבוע להיום, אני חושב שזה לא יהיה הוגן.
בהצעות חוק: הצעת חוק מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים (תיקון – אמצעים משפטיים ואמצעי אכיפה), התשס"א-2001 – של חברת הכנסת נחמה רונן.
בהצעות חוק: אני מציע להעביר את הדיון לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
בהצעות חוק: מי בעד – 1 נגד – אין אושר להעביר לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
בהצעות חוק: הצעת חוק ביטוח לאומי [נוסח משולב](תיקון – הגדרת "מינימום התגמול"), התשס"ב-2001 – של חבר הכנסת מוסי רז וקבוצת חברי כנסת (פ/3199).
בהצעות חוק: למה מוצע להעביר לוועדת החוץ והביטחון?
ארבל אסטרחן: כי מדובר על מינמום הפיצוי למי שמשרת במילואים.
יוסי כץ: איפה נדונו ההצעות האלה?
ארבל אסטרחן: בוועדת החוץ והביטחון דיברו על העניין של הביטוח לחיילי מילואים.
ארבל אסטרחן: אבל, מדובר בחוק הביטוח הלאומי.
אתי בן-יוסף: היתה ועדה משותפת שדנה בענייני גימלאות לאנשי קבע.
יוסי כץ: מה זה מינימום תגמול?
ארבל אסטרחן: מי שמשרת במילואים, שזה יהיה בגובה השכר הממוצע ולא 45% מהשכר הממוצע.
יוסי כץ: נקים ועדה משותפת?
יוסי כץ: לא, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יוסי כץ: מי בעד – 1 נגד – אין הדיון יועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יוסי כץ: הצעת חוק לעידוד אזרחי מדינת ישראל בני העדה הדרוזית, התשס"ב-2002,של חבר הכנסת אליעזר כהן (פ/3638).
יוסי כץ: להעביר לוועדת הפנים ואיכות הסביבה או לוועדת החוקה חוק ומשפט?
ארבל אסטרחן: לתת את ההטבות שניתנות לתושבי ערי פיתוח, לדרוזים שגרים בגולן.
יוסי כץ: דרוזים שגרים בגולן דווקא?
ארבל אסטרחן: הם אומרים שהחיים שלהם מאויימים ובלתי נסבלים וצריך לעזור להם.
יוסי כץ: אני אתייעץ בנושא זה.
יוסי כץ: קביעת ועדות לדיון בהצעות לסדר היום.
לסדר היום: מרכז פרס לשלום – של חבר הכנסת אורי יהודה אריאל (6245).
לסדר היום: האם להעביר לוועדת חוץ וביטחון, כספים או פנים?
לסדר היום: נושא עמותות זה ועדת הפנים, לא?
ארבל אסטרחן: אני חושבת שהנושא שלו היה הפרס.
ארבל אסטרחן: חוק העמתות נדון בוועדת הפנים.
יוסי כץ: מה ההצעה שלו אומרת?
ארבל אסטרחן: הוא דיבר על שערוריית הפרס שקיבל לארסן.
ארבל אסטרחן: מדובר במרכז פרס, שהיא עמותה רשומה במדינת ישראל.
יוסי כץ: הוא אמר איפה הוא רוצה?
יוסי כץ: מי בעד להעביר את הדיון לוועדת הפנים ואיכות הסביבה?
יוסי כץ: בעד – 1 נגד – אין הדיון יועבר לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
יוסי כץ: יהודים חשודים בפגיעה בערבים ובעיית ייצוגם המשפטי – של חבר הכנסת נסים זאב (6221), מיכאל קליינר (6235).
יוסי כץ: זה נושא נורא רגיש, נכון?
יוסי כץ: אסור חס וחלילה שנתערב בעבודת היועץ המשפטי לממשלה.
ארבל אסטרחן: הוועדה עצמה לא יכולה לדון בנושאים שהם סוביודיצה, אבל הוועדה עצמה תחליט על כך.
יוסי כץ: מי בעד להעביר את הנושא לוועדת החוקה חוק ומשפט?
יוסי כץ: בעד – 1 נגד – אין הדיון יועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יוסי כץ: כמובן שעקרון הסוביודיצה מחייב גם את ועדת החוקה.
יוסי כץ: בדיון במליאה סוכם להקים ועדה משותפת לוועדת החינוך, התרבות והספורט וועדת הכלכלה ולקבוע את הרכבה, על מנת שיהיה אפשר לדון בהצעה לסדר היום בנושא: "ביטול תכניות מקור בערוצי הטלוויזיה של הכבלים – של חבר הכנסת סופה לנדבר, מוסי רז ויגאל ביבי.
יוסי כץ: "
יוסי כץ: הוועדה תמנה שמונה חברים, ארבעה וארבעה, בראשות ועדת החינוך.
יוסי כץ: אני מודיע, כי ההצעה לשחרור מחובת הנחה של חבר הכנסת גאגולה תידון מחר.
יוסי כץ: אני מודה לכולם.
יוסי כץ: חבר הכנסת הלפרט לא הגיע, לכן הערעור נמחק.
יוסי כץ: בקשת חה"כ יצחק גאגולה להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות: א.
יוסי כץ: הצעת חוק העונשין (תיקון – הגדרת פרסום שירותי זנות), התשס"ב-2002; ב.
יוסי כץ: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי אבטלה לעובד עצמאי), התשס"ב-2002
יוסי כץ: הנושא הבא: בקשה לפטור מחובת הנחה, של חבר הכנסת גאגולה.
יוסי כץ: האם יש לנו סמכות לדון?
יוסי כץ: יש שישה חברים, ולא תשעה.
יצחק גאגולה: אני מבקש שיתקיים דיון, אדוני היושב-ראש.
יוסי כץ: היה בינינו סיכום מראש.
יוסי כץ: אתמול לא היו מספיק אנשים ונתתי הזדמנות לקיים את הדיון היום.
יוסי כץ: הסיכום היה ברור, שאם לא יהיו תשעה אנשים הנושא לא יונח עוד על שולחן הוועדה.
יוסי כץ: כללי הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים) (ספר הנחוץ לעבודתה של הכנסת) – דיון לאור פניות של מוציאים לאור
יוסי כץ: הנושא הבא: כללי הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים) (ספר הנחוץ לעבודתה של הכנסת) – דיון לאור פניות של מוציאים לאור.
יוסי כץ: הכנסת קיבלה חוק, החוק הזה שנוי במחלוקת.
יוסי כץ: יש טענה של פגיעה בזכות הקניין ויש טענות של ממש.
יוסי כץ: הם זכו לתמיכה, לפחות חלקית, של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
יוסי כץ: הזמנתי גם את יושב-ראש הכנסת, אך נבצר ממנו להגיע.