GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: גנדי, אתה לא צריך להתעקש על העניין הזה.
רחבעם זאבי: לא יקום ולא יהיה, אתם לא חייתם איתו בחדר אחד.
רחבעם זאבי: אני מתגרד מהפשפשים שלו.
מיכאל איתן: זה לא יתכן מה שהוא עושה כאן.
מיכאל איתן: זה כבר עובר כל גבול.
מיכאל איתן: בושה וחרפה.
רחבעם זאבי: מעל התלתלים שלך?
מיכאל איתן: את הטרור תשאיר אצלך, ואת החברות שלך עם המאפיה תשאיר אצלך.
רחבעם זאבי: אם הוא לא יחזור בו אני יוצא מהדיון.
סאלח טריף: אני מקווה ששניכם תחזרו בכם.
מיכאל איתן: יושב ומתעלל פה בחבר כנסת.
מיכאל איתן: מי הוא בכלל שהוא יושב כאן ומדבר בצורה כזאת?
סאלח טריף: אני מצטער על הביטויים האלה, חבל שנאמרו.
רחבעם זאבי: אתה חוזר בך או לא?
סאלח טריף: אני פונה אליך שתחזור בך.
רחבעם זאבי: אני חוזר בי, אבל האם הוא חוזר בו?
רחבעם זאבי: (חבר הכנסת רחבעם זאבי עוזב את חדר הוועדה).
מיכאל איתן: איך אני יכול לחזור בי?
מיכאל איתן: אני לא חוזר בי משום דבר.
מיכאל איתן: הוא צריך לחזור בו, כי הוא אמר דברים פוגעים.
מיכאל איתן: הוא יגיש נגדי תלונה לוועדת האתיקה, ואם אמרתי דבר לא נכון, ועדת האתיקה תגנה אותי.
: הדבר המרכזי שעומד בפנינו בסופו של דבר זה לגמור את הפרשה הלא סימפטית הזאת.
: זה לא עניין שלך ולא עניין שלי, זה עניין שלהם.
: הוא חזר בו מדבריו, הוריד אותם מהפרק.
: בואו נגמור את הסוגייה הזאת.
מיכאל איתן: אני לא יכול לחזור בי מהאמת שבדברים, אבל אני יכול רק לומר לו שלא הייתי אומר את הדברים, ואני מצטער שהגעתי למצב שהייתי צריך להגיד אותם.
: חבר הכנסת סאלח טריף יעביר את הדברים לגנדי, ובפעם הבאה נמשיך את הדיון הזה.
צבי ענבר: הבעיה סבוכה ומורכבת בשל ההוראות הדי קפדניות של סעיף 25 לחוק הבחירות לכנסת.
צבי ענבר: סעיף 25 ,סעיף קטן (ב)(1), קבע מה היא התפלגות.
צבי ענבר: התפלגות, להזכירכם, זה מה שמותר, בעוד שפרישה זאת הפעולה שגוררת אחריה סנקציות שונות.
צבי ענבר: לפרוש זה לא טוב, להתפלג זה בסדר.
צבי ענבר: הסעיף מעמיד תנאים שונים.
צבי ענבר: כדי שתהיה התפלגות קיימות כמה אפשרויות.
צבי ענבר: האפשרות האחת הידועה היא ההתפלגות של שליש, האפשרות השנייה היא ההתפלגות של שני ח"כים 90 ימים לפני הבחירות, וההתפלגות השלישית האפשרית היא התפלגות של סיעה.
צבי ענבר: מה שאני אומר לכם זה מתוך נוסח שקיים משנת 1991 לפני חקיקתו של חוק המפלגות.
צבי ענבר: התיקון שבא בעקבות חקיקת סעיף 6א לחוק יסוד הכנסת, בא ואמר שהוא אוסר פרישות.
צבי ענבר: הסעיף אז נוקט בלשון כתוצאה מהמצב שהיה קיים אותה תקופה, על פיו הלכו מצד אחד מפלגות ומצד שני גופים שאינן מפלגות וחברו אליהם בבחירות לכנסת.
צבי ענבר: דוגמה לכך היא "חד"ש" שהיתה מורכבת ממכי ומחוגים שלא היו מוגדרים כמפלגה.
צבי ענבר: הסעיף נקט בלשון סיעה שהיא צרוף של סיעות, של חטיבות, או צירוף של מפלגות או אירגונים מחוץ לכנסת, או של סיעה או חטיבה כאמור או מפלגה או אירגון כאמור.
צבי ענבר: בקיצור, הביאו כל מיני וריציות.
צבי ענבר: חברי הכנסת היו מודעים בעת הגשת רשימת המועמדים ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית להסכם.
צבי ענבר: ההסכם הזה הוא לפי סעיף 25(ב)1,2 שעל פיו יש אפשרות לכל סיעה או חטיבה או אירגון להתפלג בלי צורך בשליש.
צבי ענבר: מלכתחילה הבאתם את זה בחשבון ואמרתם:
צבי ענבר: כאשר נגיש את הרשימה לוועדת הבחירות המרכזית, אנחנו במפורש לא נעשה את זה כי אנחנו רוצים לשמור על שלמותינו.
צבי ענבר: בינתיים מה שקרה זה שב1992 נחקק חוק המפלגות, ואז הסעיף הזה נעשה לא כל כך מתאים כי היה צריך לבוא ולהגיד: ההתפלגות של סיעה שהיא צירוף של מפלגות.
צבי ענבר: חבר הכנסת קליינר התייחס במכתבו לחוות דעת שנתתי בשנת 1994, שבה כתבתי שנראה לי שכיום לאחר שיכולות רק מפלגות לגשת, מן הראוי לקבוע כי סיעה המורכבת משתי מפלגות או יותר יכולה להתפלג למרכיביה.
צבי ענבר: סברתי שמן הראוי לקבוע, כלומר לתקן את החוק, להתאים אותו יותר, כאשר יכולה להיות אפשרות אחרת אם רוצים לתקן את החוק, לבוא ולומר: יכולה להתפלג לפי המפלגות המרכיבות אותה, אלא אם כן חתמו על הסכם, זאת אומרת ברירת המחדל תהיה הפוכה.
צבי ענבר: אם לא חתמתן, אתן יכולות להתפלג.
צבי ענבר: הדבר לא נעשה.
צבי ענבר: המשמעות היא, שכאשר מפלגות מגישות רשימה אחת ומקימות סיעת אחת, הן מודעות לאפשרויות החוקיות.
צבי ענבר: אם הן היו רוצות כן לאפשר התפלגות, אז כל מה שהן היו צריכות לעשות זה להגיש ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית: להלן וכו'.
צבי ענבר: ברגע שהדבר לא נעשה, אני כמי שמפרש את סעיף 25(ב)1, יכול רק לומר שהאפשרות הזאת להתפלגות, כלומר הזכות הזאת להתפלגות, לא קיימת.
צבי ענבר: השלב הבא הוא שאותו סעיף 25 מאפשר התפלגות ומאפשר מיזוג של סיעות במסגרת סיעתית חדשה.
צבי ענבר: ושם נאמר: נמסרה לוועדת הכנסת הודעה בכתב מטעם סיעה, או חלק ממנה".
צבי ענבר: מהו החלק ממנה?
צבי ענבר: החלק ממנה הוא כאשר מתקיים אחד מהתנאים.
צבי ענבר: יכול חלק ממנה להודיע על התפלגות, וזה חוקי, או שהסיעה מודיעה על התפלגות או על מיזוג.
צבי ענבר: אז נאמר: תאשר ועדת הכנסת את השינוי, כלומר ועדת הכנסת צריכה לבדוק האם התקיימו התנאים.
צבי ענבר: התקיימו התנאים, עליה לאשר, אבל מה זה הסיעה?
צבי ענבר: האם יכולה הסיעה להחליט בניגוד לדעתו של מרכיב הסיעה שהוא מפלגה?
צבי ענבר: בא אז סעיף קטן (ב)7 ואמר מה זה בעצם הסיעה.
צבי ענבר: הסיעה אומר סעיף קטן (ב)7 זה חברי הכנסת המהווים רוב של חברי הסיעה.
צבי ענבר: מי שהודיע פה על התמזגות זאת הסיעה, משום ש3 מתוך 4 חברי הסיעה - והמחוקק לא התייחס לאפשרות שאותה סיעה מורכבת ממפלגות - הביעו את הסכמתם.
צבי ענבר: הוא מכיר בסיעה, והוא אומר שהסיעה זה רוב חברי הסיעה.
צבי ענבר: לכן אם הודיעה הסיעה על התמזגות, הרי היא מקיימת את התנאי של סעיף קטן (ב)2, כלומר תאשר ועדת הכנסת את השינוי.
צבי ענבר: לכן, על פי דעתי, ברגע ששתי סיעות מודיעות לוועדת הכנסת על החלטה להתמזג, על ועדת הכנסת לאשר את המיזוג.
צבי ענבר: ברגע שחבר כנסת קליינר רוצה להתפלג, הדרך הנכונה היא לאפשר לחבר הכנסת קליינר להתפלג.
צבי ענבר: כאשר אני אומר להתפלג, אני מתכוון להשאר מוכר כסיעה שמייצגת את מפלגת "חירות".
צבי ענבר: להתפלג זה התפלגות של סיעת ה"איחוד הלאומי", כלומר תבוא סיעת "האיחוד הלאומי" ותאמר: שלב א': סיעת "האיחוד הלאומי" מחליטה בזה על התפלגות, כאשר 3 נשארים ונקראים "האיחוד הלאומי", אחד שהוא חבר הכנסת קליינר נקרא סיעת "חירות" שמייצגת את מפלגת "חירות".
צבי ענבר: ואז על ועדת הכנסת לאשר את ההתפלגות כי יש לה הודעה של סיעה.
צבי ענבר: שלב ב': סיעת "האיחוד הלאומי", שמונה 3 חברי כנסת, מתאחדת כעת עם סיעת "ישראל ביתינו".
צבי ענבר: זה אפשרי.
צבי ענבר: לכן ההליך שאתם שואפים להגיע אליו, שעל פיו תווצר הסכמה בכך שהסיעה תודיע על התפלגות, הוא כיוון נכון, אחרת נוצר מצב שבאמת כופים על מפלגת "חירות" שמלכתחילה רצתה להיות חברה ב"איחוד הלאומי" להשאר בתוך מסגרת שהיא לא רוצה בה.
אביגדור ליברמן: ממה ששמעתי מחבר הכנסת רחבעם זאבי ובטח מצידנו אין שום התנגדות שהאיחוד יהיה בין 3 חברי כנסת ו4- חברי כנסת, כאשר כל הדבר כרגע הוא באמת איזה שהוא ויכוח כספי בין מרכיבים בתוך סיעת "האיחוד הלאומי".
מיכאל איתן: אין ויכוח כספי, כי שניהם מסכימים על בוררות.
אביגדור ליברמן: אני חושב שהפתרון שהוסכם על כולם הוא שתהיה בוררות.
אביגדור ליברמן: הנושא הזה לא יימנע את ההחלטה לאחד בין שתי הסיעות, אם לא בישיבה הזאת אז בישיבה הבאה.
סאלח טריף: אני מוכן לשים את הנושא על סדר היום בשבוע הבא, אם וכאשר תגיעו להבנה.
אביגדור ליברמן: אני מודיע חד משמעית שאני לא מסכים שהנושא של הויכוח הכספי ימנע את האיחוד של שתי הסיעות.
אביגדור ליברמן: זה לא בהתאם לחוק.
אביגדור ליברמן: אנחנו מסכימים לפנים משורת הדין, ואני עומד על כך ששבוע הבא תהיה החלטה והצבעה.
אביגדור ליברמן: אם לא תהיה, אז נלך ונמצה את כל ההליכים.
אביגדור ליברמן: לא יכול להיות ממה ששמעתי מהיועץ המשפטי בצורה החד משמעית שהדבר הזה ימנע את ההחלטה של ועדת הכנסת על איחוד שתי הסיעות.
אביגדור ליברמן: אני לא אסכים פה למריחת זמן.
מיכאל איתן: חבר הכנסת ליברמן מבקש את החלק השני, כלומר את ההחלטה על המיזוג.
מיכאל איתן: אם אנחנו רוצים להגיע לתוצאה שגם הוא מוכן להגיע אליה, אנחנו צריכים להכריז בשלב ראשון על ההתפלגות ובשלב שני על האיחוד.
מיכאל איתן: למה שלא נעשה את זה עכשיו?
מיכאל איתן: אם אנחנו צריכים לקבל החלטה לדחות והוא רוצה לקיים את זה, הם צריכים למנות עכשיו בורר שיתן עד שבוע הבא את החלטתו.
מיכאל איתן: למה לעכב את זה?
אביגדור ליברמן: אני מסכים שעד שבוע הבא יהיה דיון ויהיה בורר, אבל אני לא רוצה שבשבוע הבא לא תהיה תוצאה.
מיכאל קליינר: יש גם לחבר הכנסת אופיר פינס חוות דעת של היועץ המשפטי שלו, שחולקת על מה שנאמר פה על ידי צבי ענבר.
מיכאל קליינר: אני טוען שברגע שהתפרקה "האיחוד הלאומי" ויש החלטה להתמזג אל תוך "ישראל ביתינו", זאת למעשה החלטה שאין "איחוד לאומי" וממילא "חירות" בחוץ.
מיכאל קליינר: עכשיו אתם יכולים להכיר ב"חירות" כסיעה או יכולים לא להכיר ב"חירות" כסיעה, אבל היא לא חלק מ"האיחוד הלאומי" כי אין "איחוד לאומי".
אביגדור ליברמן: צריך להסתמך על חוות הדעת של היועץ המשפטי של הכנסת.
אביגדור ליברמן: אני מבקש שעד שבוע הבא תהיה תוצאה.
צבי הנדל: כשאנחנו מבקשים שתי סיעות להתאחד, אני לא מבין איזה כוח בעולם יש לא לאפשר לנו.
צבי הנדל: היחיד שיכול להחליט על פילוג בתוך "האיחוד הלאומי" זה "האיחוד הלאומי", לא ועדת הכנסת ולא אף אחד.
צבי הנדל: אני מתחייב בשם רוב בסיעת "האיחוד הלאומי", שגם אם לא הגענו להסדר בעניין הכספי וגם אם לאחר האיחוד עם סיעת "ישראל ביתינו" נגיע להסדר הכספי המדובר, יהיה רוב גמור של הסיעה המאוחדת החדשה לנהוג כרצונו של חבר הכנסת מיכאל קליינר.
צבי הנדל: אם יהיה ברצונו להשאר, הוא ישאר, ואם יהיה ברצונו לעזוב, יהיה רוב גדול בסיעה, כולל גנדי, שישאר.
צבי הנדל: מאחר שיש פה הסכמה לדחות את זה לשבוע הבא, אני לא רוצה עכשיו לשבור את ההסכמה.
צבי הנדל: אם הבוררות לא תגמר עד שבוע הבא, יש פה התחייבות לפרוטוקול של רוב מוחלט של הסיעה החדשה שאם הוא ירצה לפרוש הוא יפרוש.
צבי הנדל: לכן אני אומר לא לקשור אחד בשני.
מיכאל איתן: אתה אומר:
מיכאל איתן: מצד אחד אני צריך לתת לעניין את הסכמתי העתידית להתפלגות, ומצד שני מעניין אותי העניין הכספי.
מיכאל איתן: את ההתחייבות הכספית אנחנו יכולים לעגן בצורה שאתה תהיה מבסוט ואי אפשר יהיה להפר אותה, כי הוא יפקיד את הכסף ולא משנה מתי זה יוכרע.
מיכאל איתן: את ההתחייבות שלך אי אפשר לעגן בכלום כי אין לה שום ערך.
צבי הנדל: אבל הוא מוכן להפקיד את הכסף?
מיכאל קליינר: הטענה שהיום עומדת לנו, שהחברים אומרים שהיא הגיונית, שברגע ש"האיחוד הלאומי" יתאחד איתם הוא התפרק ואני נשארתי בחוץ.
מיכאל קליינר: הם התפלגו ממני למעשה על ידי החלטה.
מיכאל קליינר: ברגע שזה יאושר מצבינו יורע.
מיכאל קליינר: אנחנו למעשה הגענו להבנות כספיות שכרגע נופלות על בעיה של כבוד.
מיכאל קליינר: גנדי אומר: יש הסכם שאני נותן שליש מנדט כל חודש.
מיכאל קליינר: אנחנו טוענים נגד חוקיות האישור הזה שביקשו ליברמן והנדל, מכיוון שאי אפשר לשדך אותנו עם מפלגה שלא היה לנו שום קשר איתה.
ישראל כץ: במישור העקרוני ועדת הכנסת לא צריכה להתערב במה שקורה בתוך "האיחוד הלאומי".
ישראל כץ: היועץ המשפטי הגדיר בדיוק מה זאת סיעה, מה זה רוב בסיעה, מה זה התמזגות ומה זה פילוג, כל השאר זה סנטמנטים אישיים.
ישראל כץ: אני חושב שזה מסוכן מאוד.
ישראל כץ: אם מחר ה"ליכוד" יקבל איזה שהיא החלטה במוסדות ויתאחד עם איזו מפלגה, האם אז נבוא לוועדת הכנסת ונבקש שחלק מחברי ה"ליכוד ישוחררו מהמפלגה כי הם לא רוצים להיות שותפים בה?
סאלח טריף: אנחנו היום לא נחליט בנושא הזה.
מיכאל איתן: יש כאן עוד היבט אחד שלא דנו בו.
מיכאל איתן: מציגים בפנינו הסכם שאי אפשר להגיע אליו אלא בהסכמת הצדדים.
מיכאל קליינר: מה פתאום?
ראובן ריבלין: חבר הכנסת צבי הנדל, לפני שאתה הופעת ישב פה חבר הכנסת רחבעם זאבי והצהיר הצהרה מפורשת שהיתה מורכבת מנושאים משפטיים ונושאים עובדתיים.
ראובן ריבלין: הוא אמר בצורה הברורה ביותר, שאם הנושא הכספי יפתר אין לו בעיה לשחרר את חבר הכנסת קליינר.
ראובן ריבלין: זאת אומרת הביעו את הסכמתם ה3- מתוך ה4- ורק המחיר נשאר.
ראובן ריבלין: בא קליינר ואומר: אני מוכן להפקיד את כל הכסף השנוי במחלוקת בצד על מנת שזה לא יהיה בשליטתי, ושאם יצא צו בורר שאומר שאני חייב אני נותן את זה.
ראובן ריבלין: אתם בטוחים, על פי הצהרתו של גנדי, באותו דבר שהיווה תנאי להסכמתכם לפרידה ממנו.
ראובן ריבלין: לפי דעתי זה דבר שהוא מחייב.
סאלח טריף: יש שבוע ימים לנסות ולפתור את הבעיה, ותתקיים ישיבה בנושא הזה בשבוע הבא.
סאלח טריף: הצעות ועדת המשנה לתיקון תקנון הכנסת
סאלח טריף: השינויים שהצענו כאן הם אותם שינויים שביקשנו לקיים לתקופת נסיון.
סאלח טריף: אלה שינויים חדשים ומרעננים בעבודת הכנסת, על-מנת לתת אפשרות לבחון נושאים חדשים והצעות, שעל חלק מהם דיברנו במליאת הוועדה.
סאלח טריף: אנחנו העלינו את הנושאים ביחד עם היועץ המשפטי, מזכיר הכנסת ויושב-ראש הכנסת.
סאלח טריף: אנחנו נתחיל בתיקון סעיף 67: "בתקנון הכנסת, בסעיף 67, בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "לסגור את המיקרופון בו הוא מדבר, ולהורות לו לרדת מבמת הכנסת או לחזור למקומו.
סאלח טריף: " המדובר כאן, ויתקן אותי היועץ המשפטי אם אני טועה, על חבר כנסת שעולה לדבר בנושא מסויים שעל סדר היום ומתחיל לשתול נושאים אחרים שלא קשורים בכלל לנושא, דבר שהוא לא שכיח אבל קורה פה ושם ושלא מוסיף שום דבר.
סאלח טריף: היתה הוראה בתקנון שהוא יכול להעיר לו.
דוד לב: להפסיק את רישום דבריו בפרוטוקול.
צבי ענבר: שלב א': היושב ראש הודיע לו: זמנך נגמר, או היושב ראש אמר: אתה לא מדבר לעניין הנושא.
צבי ענבר: שלב ב': חבר הכנסת ממשיך לנאום, או שהוא ממשיך לדבר שלא לעניין הנושא, ואז, על פי התקנון היום, רשאי היושב ראש להגיד לקצרנית: תפסיקי את רישום הפרוטוקול.
צבי ענבר: ההצעה באה להוסיף ולומר לא רק להפסיק את רישום הפרוטוקול, אלא גם לסגור את המיקרופון ולהורות לו לרדת מהבמה.
סופה לנדבר: זה יתן לגיטימציה ליושב ראש לעצור דובר שהוא לא מסכים עם דבריו.
סאלח טריף: אם הוא לא מסכים הוא לא מסכים, אבל זה לא המקרה.
סאלח טריף: היתה הצעה לתיקון התקנון שהבאתי אותה ביום שני.
סאלח טריף: היתה הסתייגות לחבר הכנסת מיכאל איתן.
סאלח טריף: הוא דיבר דקה בשבח תיקון התקנון, ו9- דקות על השב"כ.
סאלח טריף: אי אפשר להמשיך עם השטויות האלה כל הזמן.
ישראל כץ: אבל זה מותר.
אליעזר זנדברג: כאן ההצעה היא לתקן את התקנון בעניין של לסגור את המיקרופון ולהורות לרדת מהבמה.
אליעזר זנדברג: מה שאת אומרת, סופה, קיים גם היום, אלא שהאיסור לדבר שלא לעניין קיים בתקנות.
אליעזר זנדברג: אני חושב שדווקא בעניין הזה אנחנו צריכים לתקן ההיפך ולהיות יותר גמישים, כי אני בדיעה שאם נותנים לחבר כנסת לדבר, אחריותו הציבורית היא לומר את הדברים לעניין, ואם הוא לא מדבר לעניין זאת בעיה שלו.
אליעזר זנדברג: לעומת זה, מכסת הזמן הוא הכלל הפרוצדוראלי שכן צריך לפקח עליו.
סאלח טריף: זה קיים בפרלמנטים מאוד מכובדים בעולם.
אליעזר זנדברג: הרלוונטיות יכולה להיות במשפט האחרון שמסכם.
אליעזר זנדברג: אני הייתי בעניין הזה מאוד נזהר, אבל זה לא מה שעומד בפנינו כרגע.
אליעזר זנדברג: כאשר התחילו עם השעון החדש הייתי סגן יו"ר ואמרתי שלדעתי היה צריך לסגור את המיקרופון באופן אוטומטי כאשר נגמר הזמן, ולתת ליושב ראש את האפשרות להוסיף חצי דקה או משהו כזה.
אליעזר זנדברג: אני הייתי בודק את האפשרויות הטכניות שקשורות לזה.
אליעזר זנדברג: הייתי הופך את התיקון הספציפי הזה לכך ששתי דקות הזמן רץ, אתה יודע שזה מהבהב לך, נגמר לך הזמן, אתה צריך את החסד של היושב ראש שיוסיף לך, ואז תראו איך אנשים יתחילו לדבר אחרת.
רוני מילוא: אני חושב שההצעה הזאת טובה.
רוני מילוא: אנחנו עדים לתופעות של לא רק דיבור שחורג מהזמן ולא רק דיבור שלא לעניין, אלא דברים אחרים.
רוני מילוא: אני כבר הייתי בישיבות שחברי כנסת הוציאו מלפפון והתחילו לעשות סלט על הדוכן, ואי אפשר היה להפסיק אותם.
רוני מילוא: אני סומך על שיקול הדעת של היושב ראש, וזה לא משנה מי היושב ראש התורן לצורך העניין.
רוני מילוא: אם הוא רואה שיש פה עניין של לתת לו עוד משפט, צריך לתת לו עוד משפט כדי לסיים, ואם לא, שיסגור לו את המיקרופון.
רוני מילוא: אני לא רואה בזה לא רוסיה ולא אנטי דמוקרטי.
רוני מילוא: הבעיה אצלינו היא שאנחנו, חברי הכנסת, לא נוהגים על פי כללים של דמוקרטיה מתוקנת, כי אם יש לך הגבלה של זמן תדבוק בהגבלה של הזמן, או מקסימום תבקש מהיושב ראש כמו שהאנגלים עושים לחרוג בעוד רבע דקה או חצי דקה מהדברים.
רוני מילוא: אנחנו לא מתנהגים כפי שצריך להתנהג, ולכן באים ואומרים שזה רוסיה.
ישראל כץ: חבר הכנסת אליעזר זנדברג אמר שמדובר כאן בסנקציה עצמה, אבל אי אפשר להפריד אותה מהמהות מאחר ומדובר באותו הסעיף.
ישראל כץ: הדוגמה שאדוני היושב ראש הביא על מיקי איתן, היא הדוגמה שמטרידה אותי לא בקשר לסיטואציה הספציפית, משום שאחד הכלים שיש לחבר כנסת להתבטא זה שהוא צריך לדבר בנקודות מסויימות רק על אותו נושא.
ישראל כץ: הוא יכול לדבר על נושא א' ולהשליך ממנו על נושא ב'.
ישראל כץ: לבוא ולעשות צנזורה מראש ולקשור את זה לסנקציה זה מסוכן.
ישראל כץ: הרי חבר הכנסת מדבר אל הציבור.
ישראל כץ: אם הוא ידבר לא לעניין אז הוא לא ישכנע.
ישראל כץ: נוח להיאחז בעניין של מכסת דיבור כי כך זה אמור להיות.
ישראל כץ: מדובר כאן כרגע על תוכן הדברים, זה מאוד מסוכן.
ישראל כץ: אני משום מה לקחתי על עצמי, מאחר ואני רוצה לסגל את עצמי לעמוד במכסת הזמן, לעקוב אחר הכללים, ואני רוצה להגיד שיש פה אפליה לא לטובת א' או ב', אלא בין דוברים לפי הדרך שמנהלים את זה יושבי הראש, כולל קישור עמדות פוליטיות לדרך שבה מקצים את הזמן.
ישראל כץ: הצידוק היחידי שכולם מסכימים עליו זה הקצאת הזמן.
סאלח טריף: לא דיברנו על זה.
סאלח טריף: אני הייתי סגן יושב ראש לפני 8 שנים, ועמדתי מול חברי כנסת בכל מיני כיוונים, לא הייתי רע אליהם, ואני יודע איך התנהגו.
סאלח טריף: אם תקרא את כל התקנות האלה שאנחנו מבקשים לתקן, אתה תבין שאנחנו נותנים כלים, כמו למשל שבכל ישיבה בבוקר יהיו נאומים בני דקה לחבר כנסת על כל נושא שהוא רוצה להעלות.
סאלח טריף: זאת אומרת שאם למיקי איתן בוער באותו יום לדבר על הנושא הציבורי שהוא מטפל בו, הוא יכול להעלות את זה בכבוד, אבל הוא לא יכול לנצל את סעיפי התקנון כדי לעשות את כל הדיון לא רלוונטי.
סאלח טריף: זה קיים בפרלמנט הבריטי, זה קיים בקונגרס האמריקני.
סאלח טריף: בדקנו את זה בפרלמנטים נאורים בעולם.
סאלח טריף: אי אפשר לעשות צחוק מאיתנו.
ישראל כץ: אני חושב שמאוד מסוכן לקבוע מה לא רלוונטי.
ישראל כץ: לגבי הזמן צריך להיות קריטריון אחיד.
סאלח טריף: לא מדברים על הזמן.
ישראל כץ: אם דיבר אחד מסגני היושב ראש במשך 28 דקות במקום 2 דקות ולא העירו לו, ואחר כך הוא הוריד חבר כנסת אחרי 2 דקות, זה לא בסדר.
סאלח טריף: אם יש לכם בעיות תעלו אותם בהמשך, אבל אל תערבבו שמחה בששון.
סאלח טריף: אני מבקש מכם להיות ממוקדים בהצעות שאנחנו מציעים.
ראובן ריבלין: כשאתה קובע בתקנון שיקול דעת שניתן לחבר כנסת כשהוא סגן יושב-ראש כנסת ה11 במספר, לא ה4, ושעליו יש גם לחצים פוליטיים, זאת אומרת שהוא יכול לפרש עניין כזה לגבי אחד כך ולגבי האחר אחרת.
ראובן ריבלין: אין פה עניין של נשיאות שמנותקת מהמצב הפוליטי.
ראובן ריבלין: אל תשים בפני סגני יושבי ראש מכשול וגם לא בפני היושב ראש.
ראובן ריבלין: מייד תהיה פרשנות מה הוא עשה לגבי זה ומה הוא עשה לגבי זה ותפרוץ מחלוקת.
ראובן ריבלין: זה לגבי הנושא הפרקטי.
ראובן ריבלין: לגבי הנושא העקרוני, חבר הכנסת נבחר פעם ב4- שנים וישפוט הציבור.
ראובן ריבלין: יש מקרים שבהם קבענו בתקנון שצריך לדבר לעניין, כמו למשל בהצעת חוק פרטית.
ראובן ריבלין: כאשר הממשלה מסכימה, יכול לבוא ולקום אדם ולסרב רק לגופו של עניין כדי לא לאפשר לאחר מסיעתו לבוא ולחסום את האפשרות להתנגד התנגדות אמיתית, כי הרי הראשון שמתנגד הוא זה שמקבל את רשות הדיבור.
ראובן ריבלין: הכוונה היתה שחבר הכנסת יעלה את הדברים על אחריותו ובמסגרת הזמן שהוקצב לו.
ראובן ריבלין: נכון שהתקנון בא ואמר אל ידבר אדם שטויות סתם.
ראובן ריבלין: בכל זאת יש מכשיר פרלמנטרי שהוא עתיק יומין וששמו יצא לפניו - הפיליבסטר.
ראובן ריבלין: יש דיונים שאתה יכול לבוא ולומר שהם מטבע הדברים דיונים מאוד מיוחדים או כל כך כלליים שאתה יכול לדבר על כל דבר.
ראובן ריבלין: יש מקרים שכאשר תדבר הדברים יפגעו בקבוצה גדולה של אנשים, ואז יש ליושב ראש הישיבה את שיקול הדעת לבוא ולומר לבן אדם: שמע, אתה סוטה פה מהעניין.
ראובן ריבלין: צריך לקבוע בצורה המפורשת ביותר ולהרחיב כמה שיותר, כדי שכל חבר כנסת שמדבר ידבר על אחריותו ומתוך ידיעה שהציבור ישפוט אותו, ולא להגביל אותו בדבריו, אלא אם כן מדובר בדבר שהוא מיוחד והוא יכול לפגוע ברגשות של אנשים.
ראובן ריבלין: אם אני מעלה על סדר היום נושא שואה והולך ומדבר על כדורגל, הדברים אינם ממן אותו עניין.
ראובן ריבלין: יכול להיות שיש בכך איזה שהוא דבר שהוא מבחינת פגיעה.
ראובן ריבלין: זה שיקול דעת שהיושב ראש ישתמש בו רק במקרים מיוחדים.
סאלח טריף: יש את זה.
סאלח טריף: יושב ראש הישיבה רשאי להפסיק דובר אם יש בדבריו משום עלבון לאדם.
אופיר פינס-פז: לא צריך מעבר לזה.
אופיר פינס-פז: אם את הישיבות היה מנהל רק היושב ראש עצמו אז לא היתה בעיה, אבל יש 11 סגנים.
אופיר פינס-פז: האם תוכל לסמוך על שיקול דעתם של כל ה11-?
אליעזר זנדברג: לכן, אדוני היושב ראש, קבל את הצעתי לסייג את התיקון רק על חריגה ממכסת הזמן, ולא על חריגה מתוכן הדברים.
יולי יואל אדלשטיין: המציאות היא שיש נכון להיום 11 סגני יושבי ראש הכנסת, ובתוכם - אני כולל את עצמי - אנשים שלא העבירו 5 קדנציות בבית הזה לפני שהגיעו לתפקיד הרם של סגן יושב ראש, ולפני שנפל בחלקם לנהל את הישיבות האלה.
יולי יואל אדלשטיין: יש דבר טכני לחלוטין, שאני אם הסכמתי להיות יושב ראש ולשבת שם למעלה, אז לקחתי עליו את האחריות, וזה סדר הדיון, הזמן, וכל הדברים שבעצם מחייבים אותי על שמירת הסדר בישיבה.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא מציע שתהיה זכות ל12- אנשים בבית הזה לקבוע ללא כל התייעצות עם אף אחד, בזמן אמת, מה רלוונטי, מה לא רלוונטי.
יולי יואל אדלשטיין: את הסעיף הזה, החמור, של ניתוק המיקרופון והורדה מהבמה צריך לסייג רק לדברים הטכניים, זאת אומרת חריגה מהזמן רק לזמן קצוב.
ישראל כץ: ושתהיה שיוויוניות.
סופה לנדבר: אנחנו לא תלמידים בכיתה א' ואפילו לא בכיתה ב'.
סופה לנדבר: חבר כנסת שנכנס באיחור או לא נכנס זה עניין שלו ומי שישפוט אותו זה רק הציבור.
סופה לנדבר: לא צריכים לעשות מחברי כנסת תלמידים קטנים.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה פשוט פסול.
סופה לנדבר: אם נעביר את ההחלטה הזאת אז את כל הדיונים על התקציבים נצמצם ליום אחד או ליום וחצי.
סאלח טריף: אולי ידברו רק על התקציב ונצא נשכרים מכך.
סופה לנדבר: בגלל שנשארו כל כך מעט חברי כנסת שאין להם תפקידים של סגן יושב ראש, של יושב ראש ועדה זו או אחרת, אז תתנו לחברי כנסת להיות אחראים.
סופה לנדבר: אנחנו לא ילדים קטנים, אנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים.
סופה לנדבר: אני חושבת שלסגור את המיקרופון או להגיד לחבר כנסת להפסיק לדבר, זה לא מכבודו של חבר הכנסת וזה גם לא מכבודו של יושב ראש הכנסת או סגן יושב ראש הכנסת.
סופה לנדבר: כל חבר כנסת עומד מול הציבור ששלח אותו לכנסת, ואם הוא לא אחראי הוא לא יבחר לקדנציה הבאה.
סאלח טריף: הבעיה היא לא שהוא לא יבחר, אלא הנזקים שהוא עושה לכנסת ולתדמיתה.
סאלח טריף: קחי את זה בחשבון.
סאלח טריף: יש כאן חברי כנסת שעושים נזקים לתדמית הכנסת.
סופה לנדבר: הם גם עושים נזקים לעצמם.
סופה לנדבר: כל אחד אחראי על עצמו ולא על הכנסת.
סופה לנדבר: זה עושה לי אסוציאציה של סתימת פיות.
סופה לנדבר: אם אני עולה על דוכן הכנסת, אני די אחראית כדי להגיד מה שאני רוצה להגיד.
סאלח טריף: אנחנו נסייג את העניין הזה רק לנושא הזמן.
סאלח טריף: בכל ההצעות שתשמעו יש מגמה אחת ויחידה: לחזק את הכנסת ולחזק את חברי הכנסת.
סאלח טריף: אנחנו צריכים לדעת שזה מטיל עלינו הגבלות, כדי לא לעשות שטויות ולא לעמוד לא ברמה.
סאלח טריף: גם עלינו מוטלת אחריות.
סאלח טריף: אני מבקש מהיועץ המשפטי לתקן את זה ברוח הדברים שנאמרו פה.
סאלח טריף: הוספת סעיף 33א.
סאלח טריף: בתקנון הכנסת, אחרי סעיף 33 יבוא: "נאומים בני דקה (א) שלושים הדקות הראשונות של ישיבת הכנסת בימים ב' ו-ג', שאינה נפתחת בהצבעה על הצעת אי אמון, יוקדשו לנאומים של חברי הכנסת.
סאלח טריף: משכו של כל נאום לא יעלה על דקה אחת.
סאלח טריף: (ב) נאום כאמור יעסוק בנושא לפי בחירת חבר הכנסת, ובלבד שלא יכיל: (1) ויכוח, חריצת משפט, כינוי או ביטוי מעליב.
סאלח טריף: (2) פגיעה בכבוד הכנסת.
סאלח טריף: (ג) יושב ראש הישיבה יקבע את זהות וסדר הנואמים.
סאלח טריף: חבר הכנסת המעוניין לשאת נאום, יצביע ממקומו באולם המליאה.
סאלח טריף: (ד) עם סיום הנאומים, תוכל הממשלה להשיב, באמצעות שניים מנציגיה, במסגרת זמן שלא תעלה על חמש דקות לכל נציג.
סאלח טריף: תוקפו של סעיף 1 חצי שנה מיום כניסתו לתוקף.
סאלח טריף: " הכוונה היא לפתוח את הכנסת ולאפשר לחברי כנסת להתבטא בנושאים שיש להם חשיבות באותו יום ושיש להם עניין לומר אותם לאותם חברי כנסת או לאותו ציבור, כי כל אחד בא מסקטור, מציבור מסויים.
סאלח טריף: זה מאפשר לממשלה להשיב בצורה מהירה, בו במקום, על הנושאים שהועלו ככל הניתן.
סאלח טריף: זה החידוש שאנחנו מנסים כאן להנהיג כדי לעשות עניין בכנסת, כי לפעמים הדיונים ממושכים ומשעממים.
סאלח טריף: מה זאת אומרת ויכוח?
צבי ענבר: אפשר למחוק את המילה ויכוח.
סאלח טריף: המילה ויכוח נמחקת.
אליעזר זנדברג: ההצעה שהמיקרופון יפסיק בצורה אוטומטית אחרי דקה או שתי דקות היא מאוד רלוונטית פה, כי אחרת יהיה 3 שעות של דיון.
אליעזר זנדברג: מה הדין לגבי חבר כנסת שמבקש להרשם פעמיים?
אליעזר זנדברג: נאמר שיש 5 חברי כנסת במליאה, כל אחד מקבל דקה, האם אני יכול לקבל פעמיים דקה?
סאלח טריף: לא, דקה אחת.
אליעזר זנדברג: צריך לנסח את זה בצורה כזאת שכל אחד יוכל לקבל דקה.
סאלח טריף: יהיה ניסוח שחבר כנסת לא יוכל לדבר יותר מדקה פעם אחת.
אליעזר זנדברג: ושיהיה כתוב שאת המיקרופון יפסיקו לו אחרי דקה אוטומטית.
סאלח טריף: אתם תיכף תבינו שתהיה נוכחות בתחילת הישיבה, כך שלא יווצר מצב שיהיו 5 חברי כנסת.
רוני מילוא: מי קובע איזה חברי כנסת ידברו?
סאלח טריף: היושב-ראש, על המקום.
דוד לב: הכוונה היא שידברו מהמקום, כלומר מ4- המיקרופונים.
סאלח טריף: צריך לכתוב את זה.
דוד לב: התיקון מתייחס לא רק להצבעה על אי אמון אלא גם להצעת אי אמון.
דוד לב: אולי לא כדאי לקרוא לזה נאום אלא הודעה.
סאלח טריף: נאום של דקה.
סאלח טריף: אנחנו מורידים את המילה ויכוח ואנחנו מאשרים את זה.
סאלח טריף: אני עובר להוספת סעיפים 29א עד 29ג, בנושא נוכחות חברי הכנסת במליאה.
סאלח טריף: 29א (א): "לא תפתח ישיבת הכנסת בימים ב', ג', ד' אלא אם נכחו באולם המליאה לפחות עשרים וחמישה חברי הכנסת, לפי החלוקה הסיעתית הבאה: (1) לכל סיעה שיש לה ארבעה חברים או יותר, נציג אחד לכל ארבעה חברי הכנסת.
סאלח טריף: (2) לכל סיעה שיש לה פחות מארבעה חברים - נציגים כפי שתקבע ועדת הכנסת.
סאלח טריף: (ב) לא נכחו באולם המליאה חברי הכנסת במספר הדרוש לפי סעיף קטן (א), יודיע יושב ראש הישיבה על דחיית הישיבה ברבע שעה.
סאלח טריף: כעבור רבע שעה יפתח היושב ראש את הישיבה בכל מנין חברים.
סאלח טריף: (ג) נפתחה ישיבת הכנסת במנין חברים חסר, יודיע יושב ראש הישיבה את שמות הסיעות שנציגיהן נעדרו או חסרו מן המליאה, וישלול את זכותן להשתתף בדיון הסיעתי שיערך באותה ישיבה או בסמוך לאחריה.
סאלח טריף: "
ראובן ריבלין: האם שרים נכללים במסגרת חברי הסיעה?
סאלח טריף: אנחנו לא לוקחים את השרים בחשבון בעניין הזה.
סאלח טריף: הכוונה, רבותי, היא שיהיה באמת קוורום לפתיחת ישיבת הכנסת.
סאלח טריף: אם דיברנו על הנושא הראשון של נאומים בני דקה, אני חושב שזה יעניין את נוכחות האנשים בפתיחה של הישיבה.
סאלח טריף: אנחנו גם מגבילים את הזמן הזה לשעה, כי יש לפעמים דברים שלא מעניינים את כולם ולא הכרחיים.
סאלח טריף: אנחנו רוצים להתחיל בלהנהיג שתהיה באמת מליאה ושיהיו בה כמה שיותר חברי כנסת.
סאלח טריף: הנסיון כאן הוא לתת לסיעות להיות מיוצגות באותה רמה פחות או יותר, לפי גודל הסיעה.
סאלח טריף: אנחנו לוקחים בחשבון גם את הנוכחות של הממשלה.
אליעזר זנדברג: אני עקרונית מתנגד להצעה, בפרט מה שנוגע לכל הסנקציות ומה שנוגע לסעיף 29(ב) שזה הצעות חוק.
אליעזר זנדברג: לדעתי כאשר אתה שולל את האפשרות לחוקק חוק, אתה לא יכול לעשות את זה בתקנון.
אליעזר זנדברג: אם אתה רוצה לעשות את זה, תקן את חוק הכנסת.