GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי ענבר: אבל יש לנו בסעיף 72 הוראה שאומרת: הפר חבר הכנסת את הסדר הפרה חמורה, רשאי היושב-ראש להוציאו על אתר, ויחולו הוראות סעיפים 70 (ב) ו-(ג), דהיינו אפשרות להביא את זה בפני ועדת האתיקה, שרשאית להטיל סנקציות עד סנקציות באמת חמורות: שלילת זכות לקבל רשות דיבור, לא להגיש הצעות חוק לתקופות מסוימות.
אופיר פינס-פז: או קנס כספי.
צבי ענבר: לא בהקשר הזה.
צבי ענבר: קנס מוטל רק על עבירות של העדרות או מי - - -
אופיר פינס-פז: אני רוצה להבין את עמדתך, אדוני.
אופיר פינס-פז: אתה מציע שהשמוש בפלאפון במליאה ייחשב הפרה חמורה.
אופיר פינס-פז: אני מצטער, אני לא רואה את זה כך.
צבי ענבר: חבר-הכנסת אופיר פינס, היה פה דיון וביקשו ממני להציע הצעות איך להילחם בדבר הזה.
צבי ענבר: אני מציע הצעה, שמבחינתי יש בה משום מלחמה.
צבי ענבר: אם לקבל או לא לקבל, זה כבר ענין שלכם.
צבי ענבר: אתם רוצים להילחם, אני עוזר לכם להילחם.
צבי ענבר: מי שמרים את הטלפון כך, יכול היושב-ראש להגיד: זו הפרה חמורה, אתה יוצא.
צבי ענבר: להביא אותו לוועדת האתיקה, וועדת האתיקה תשלול ממנו את הזכות להגיש הצעות לסדר-היום עד סוף הכנס.
צבי ענבר: אני פשוט מסביר לכם.
צבי ענבר: רציתם להילחם, אני עוזר לכם.
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מתנגד לתיקון הזה.
מאיר שטרית: אני חושב שלא צריך להגזים בענין הזה.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שבכנסת היום אין הגזמה.
מאיר שטרית: פעם דיברו חופשי מהמליאה.
מאיר שטרית: אני חושב שזה מוגזם ולא צריך להגיע למצב של "הפרה חמורה".
סאלח טריף: אנחנו נעשה סטטיסטיקה ואני אביא אותה לכם, כמה הפרעות של פלאפונים היו בוועדות הכנסת ובמליאה.
אופיר פינס-פז: ועדות זה משהו אחר.
מאיר שטרית: בוועדה יכול יושב-ראש הוועדה לבקש ממך לצאת.
מאיר שטרית: זו לא הפרה חמורה וזה לא מצריך הבאתו לוועדת האתיקה, ולא שלילת זכות דיבור.
מאיר שטרית: תוציא אותו מהמליאה – בבקשה, זכותך, אבל לא שלילת זכות דיבור.
סאלח טריף: בוא נקבע שאם הוא מפריע אפשר להוציא אותו מהישיבה.
מאיר שטרית: שיקול-דעת של היושב-ראש
רחבעם זאבי: ראשית, לא יכול היושב-ראש להוציאו, אלא חייב היושב-ראש להוציאו.
רחבעם זאבי: מי שמפעיל טלפון סללולרי בישיבות ועדה או בישיבות מליאה, במטותא, ייצא מאותה ישיבה עד סופה.
רחבעם זאבי: זו לא רשות של היושב-ראש, אלא חובתו.
סאלח טריף: זו תרבות ישראלית קלוקלת.
אופיר פינס-פז: זה בסדר, אבל להשאיר שיקול-דעת.
רחבעם זאבי: כתוב: מי שהפעיל את המכשיר בחדר הוועדה.
רחבעם זאבי: צריך להיות כתוב: בחדר הוועדה בזמן ישיבה.
סאלח טריף: אתה צודק.
מוחמד ברכה: אני מסכים לניסוח של חבר-הכנסת זאבי, אבל זו גם הזדמנות לבקש ממי שצריך לעשות את זה, להוסיף טלפונים קוויים בשולי המליאה.
מוחמד ברכה: אחד משלושת הטלפונים הקוויים מקולקל כבר ארבעה חודשים.
סאלח טריף: חבר-הכנסת ברכה צודק.
סאלח טריף: אי-אפשר להוסיף כמה קווים?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אנחנו נוסיף קווים עובדים.
מוחמד ברכה: אני מבקש שיהיה אפשר להתקשר מהטלפונים הקוויים בשולי המליאה לטלפונים סלולריים.
סאלח טריף: אפשר.
סאלח טריף: אני גם מוכן להראות לך איך.
סאלח טריף: אנחנו הלכנו לקולא במלחמה שלנו נגד התרבות הישראלית הקלוקלת בענין השמוש בפלאפונים.
סאלח טריף: בכל ישיבה, בכל מקום, אפילו בקונצרט אנחנו נתקלים בזה.
סאלח טריף: חבר-הכנסת שטרית, אני מקווה שתוכל ליהנות מהצלצולים של הפלאפונים.
סאלח טריף: יש כאלה, עד שמוצאים את הכפתור לסגור את המכשיר, זה לוקח זמן.
סאלח טריף: זה דבר נורא.
סאלח טריף: שמעתי על מחזה שהפסיקו בתיאטרון, בגלל פלאפונים.
סאלח טריף: אנחנו בכנסת לא רוצים לשמש דוגמה, ולא להטיל כללים נוקשים על עצמנו, כי בלי הפלאפון אין לנו חיים.
סאלח טריף: אני הולך אתכם, אני לא יכול להילחם נגדכם.
סאלח טריף: אבל אני אומר לכם שאנחנו נלך לקולא.
רחבעם זאבי: אין פרלמנט בעולם שבו יתנו לחבר פרלמנט לשמוע צלצולים.
רחבעם זאבי: הוא יעוף משם.
סאלח טריף: בהחלטה שניסח מר ענבר, כפי שהוחלט עליה כאן, חבר כנסת שישתמש בפלאפון, יישמע צלצול או שהוא ידבר בו במליאה, או בישיבת ועדה מוועדות הכנסת, יוצא מהישיבה לאלתר.
אלי בן-מנחם: רשאי היושב-ראש להוציאו.
סאלח טריף: לא רשאי, חייב.
צבי ענבר: אלא אם כן שכנעו חבר הכנסת שזאת היתה שיחה חשובה.
סאלח טריף: מי בעד המינוח "חייב יושב-ראש הישיבה"?
סאלח טריף: מי בעד המלה "רשאי"?
סאלח טריף: - 3.
סאלח טריף: אם כן, חייב יושב-ראש הישיבה.
סאלח טריף: חברי הכנסת) (תיקון – סיום כהונה), תש"ס-‏1999
סאלח טריף: אנחנו עוברים לנושא הבא בסדר-היום: החלטת חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (שיחות טלפון להן זכאים חברי הכנסת) (תיקון – סיום כהונה), תש"ס-1999.
סאלח טריף: גב' אסטרחן, תסבירי לנו בבקשה במה מדובר.
ארבל אסטרחן: מדובר בהחלטה שבאה לעגן משהו שכבר קיים ולהתאים ללשון ההחלטה, ולכן אנחנו רוצים לשנות אותה.
ארבל אסטרחן: מדובר על שני נושאים.
ארבל אסטרחן: דבר ראשון, חבר כנסת שסיים את כהונתו ונותרו לזכותו שיחות טלפון שהוא יכול היה לנצל, יוכל להמשיך ולנצל את מכסת השיחות עד סוף אותה שנה.
רחבעם זאבי: זה הולך לפי שנים קלנדריות?
צבי ענבר: כן, כמו כל דבר.
רחבעם זאבי: אבל אם הכנסת מסיימת את עבודתה בחודש יוני?
צבי ענבר: תשמע את ההמשך.
ארבל אסטרחן: אם יש לו 27 אלף שיחות בשנה, הוא יוכל לנצל אותן עד סוף השנה.
ארבל אסטרחן: אבל באותה שנה הוא לא יוכל לנצל את המכסה שעומדת לרשותו כגמלאי.
ארבל אסטרחן: זה דבר אחד.
ארבל אסטרחן: דבר נוסף, חבר כנסת שממשיך לכהן בין כנסות, עד היום הוא היה יכול לנצל את המכסה שלו עד תום כהונתה של אותה כנסת.
ארבל אסטרחן: כעת מוצע פה שהוא יוכל למשוך את המכסה שלו גם בכנסת שאחריה.
סאלח טריף: מאותו נימוק, הרצף.
רחבעם זאבי: אני לא מבין.
רחבעם זאבי: אני כיהנתי בכנסת ה-14 ונשארו לזכותי 10,000 פעימות.
צבי ענבר: אז אתה במשך אותה שנה כחבר הכנסת ה-15 יהיו לך רק אותן השיחות, ללא המכסה החדשה.
צבי ענבר: יש לך 27 אלף שיחות בשנה.
צבי ענבר: הוצאת 17,500 בחצי הראשון, נשארו לך 10,500.
צבי ענבר: על ה-17,000 לא יגידו כעת: אתה חרגת שם ב-7,000 שיחות.
צבי ענבר: מתחילה ספירה חדשה.
רחבעם זאבי: בשנה הראשונה השתמשתי באיקס שיחות.
רחבעם זאבי: אחר-כך מתחילה ספירה חדשה.
דוד מגן: לא מדובר כאן אם חבר הכנסת ניצל או לא ניצל את המכסה שלזכותו.
דוד מגן: הוא יכול לנצל בחודש הראשון, ולא מתחשבנים.
דוד מגן: אבל פה מדובר על אלה שלא נבחרו ונשארה להם יתרה.
סאלח טריף: זה בסדר.
סאלח טריף: דיברנו על ממשיכים.
ארבל אסטרחן: יש עוד דבר אחד שמדבר על חבר כנסת שסיים לכהן ושב לכהן.
ארבל אסטרחן: אם הוא שב לכהן באותה שנה, רואים אותו כמו חבר כנסת ממשיך.
אלי בן-מנחם: ואם אני במינוס, הוא ממשיך לגדול?
אלי בן-מנחם: צריך למצוא לזה פתרון.
סאלח טריף: נושא הטלפונים נדון בוועדת גל-נור.
סאלח טריף: תופיעו בפניה, כי אני לפחות הופעתי ואמרתי שאני משתמש בשליש מהמכסה.
סאלח טריף: אבל לא זה הדיון עכשיו.
סאלח טריף: הצעת ועדת המשנה לתיקון תקנון הכנסת
סאלח טריף: הצעת ועדת המשנה לתיקון תקנון הכנסת.
סאלח טריף: אנחנו חייבים, בגלל לוח הזמנים, להמשיך לדבר על ההצעות החדשות לתיקון התקנון.
סאלח טריף: הגענו לסעיף 29ב – נוכחות חברי הכנסת בשעת הצבעות.
סאלח טריף: "(א) מנין החברים הנדרש לשם קיום הצבעות בהצעות חוק, בקריאה השניה ובקריאה השלישית, לא יפחת מעשרים וחמישה, לפי חלוקה סיעתית כאמור בסעיף 29א.
סאלח טריף: (ב) לא נכחו באולם המליאה חברי הכנסת במספר הדרוש לפי סעיף קטן (א), יודיע יושב-ראש הישיבה את שמות הסיעות שנציגיהן נעדרו או חסרו מן המליאה, ויקיים את ההצבעה בכל מנין חברים.
סאלח טריף: (ג) מסיעות אשר נציגיהן נעדרו או חסרו מהמליאה בשעת ההצבעה, תישלל הזכות להציע הצעות לסדר היום או הצעות חוק, בשבוע שלאחר אותה ישיבה".
צבי ענבר: אחרי שזה נוסח אנחנו קיימנו בינינו דיון נוסף ועלו השאלות הבאות.
צבי ענבר: 29ב עכשיו מדבר על מנין החברים הנדרש לשם קיום הצבעות בהצעות חוק, והכוונה איננה "הנדרש לשם קיום הצבעה", אלא הכוונה היא שכאשר מקיימים הצבעה בהצעת חוק בקריאה שניה ובקריאה שלישית, אם יש פחות מעשרים וחמישה, אז מפעילים את הסנקציות.
צבי ענבר: אבל ההצבעה מתקיימת.
צבי ענבר: כי כתוב: לא נכחו, יודיע ויקיים את ההצבעה בכל מנין חברים.
צבי ענבר: לכן נשנה קצת את הנוסח של הרישא של סעיף 29ב (א), כדי להבהיר שזה לא המנין הנדרש אלא זה המנין רק לצורך הפעלה או אי-הפעלה של הסנקציות.
צבי ענבר: (ב),, וכאן אני אומר לענין של הנוכחות הסיעתית - - -
מאיר שטרית: לא הבנתי את ההערה.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת "מנין רק לצורך הפעלה או אי-הפעלה של הסנקציות"?
רחבעם זאבי: אפשר היה להבין, כפי שזה כתוב, שזה קוורום ובלי זה אי-אפשר להצביע.
רחבעם זאבי: אומר לנו היועץ, אני אתקן את הנוסח שיבינו שההודעה הזאת היא רק לצרכי הסנקציות.
מאיר שטרית: אבל זה כתוב בסוף: ויקיים את ההצבעה בכל מנין חברים.
צבי ענבר: לכן צריך לתקן את הנוסח של סעיף קטן (א).
צבי ענבר: בסעיף 29א.
צבי ענבר: מדובר על כך שהנוכחות צריכה להיות לפי חלוקה סיעתית, וכאן נאמר מה כל סיעה חייבת לשלוח.
צבי ענבר: כאן, בהקשר הזה יוצא שאם לא תיפתח ישיבת הכנסת אלא אם נכחו עשרים חברי כנסת לפחות, ואם לא נכחו דוחים לרבע שעה – אין לי עם זה בעיה.
צבי ענבר: קובעים, זה הקוורום.
צבי ענבר: צריך עשרים.
צבי ענבר: אין עשרים, דוחים ברבע שעה.
צבי ענבר: פה יוצא כאילו גם אם היו חמישים חברי כנסת, אבל הם לא נכחו לפי החלוקה הסיעתית, כבר אי-אפשר לקיים.
צבי ענבר: כלומר, אני צריך לעשות הפרדה.
צבי ענבר: בנוכחות של עשרים אפשר תמיד להתחיל.
צבי ענבר: בחלוקה הסיעתית זה ספור לחוד.
צבי ענבר: סיעה שלא עמדה בחובתה, היא תקבל את הסנקציות, אפילו אם היו חמישים.
מאיר שטרית: זה נכון גם ב-29א.
צבי ענבר: על זה אני מדבר.
צבי ענבר: 29א, וזה יחול גם לגבי 29ב.
רחבעם זאבי: יש לי שאלה.
רחבעם זאבי: כתוב פה שכל סיעה שהיא פחות מארבעה חברים תקבע ועדת הכנסת את המכסה.
רחבעם זאבי: כך זה צריך להיות.
רחבעם זאבי: היא תקבע חד-פעמית לכנסת, או לגבי כל ישיבה בנפרד?
רחבעם זאבי: את זה לא כתבתם.
צבי ענבר: כשכתוב, נציגים כפי שתקבע ועדת הכנסת, זה נותן גמישות לוועדת הכנסת.
רחבעם זאבי: זה מזמין איפה ואיפה.
צבי ענבר: היא יכולה להגיד: סיעה שיש לה שלושה חברים שאינם שרים חייב להיות נציג אחד לפחות ביום ישיבות אחד בשבוע.
רחבעם זאבי: לא.
רחבעם זאבי: אתם כתבתם: כל סיעה שיש לה פחות מארבעה, תקבע ועדת הכנסת.
רחבעם זאבי: אני שואל: איך היא תקבע?
רחבעם זאבי: היא תקבע עבור כל הכנסת החמש-עשרה, תקבע עבור מושב, או תקבע לכל ישיבה בנפרד?
רחבעם זאבי: אתה יודע איזה טורח יהיה פה לוועדה?
צבי ענבר: לא, היא לא תקבע לכל ישיבה.
סאלח טריף: היא תקבע בתחילת השנה.
אלי בן-מנחם: יש פה סנקציות לסיעה שלא עומדת במה שכתוב פה.
אלי בן-מנחם: אני חושב שחבר כנסת יחיד, לדוגמה מסיעת ישראל אחת שנמצא במליאה, הוא לא אשם, למה הוא צריך להענש?
סאלח טריף: לא הוא, הסיעה.
אלי בן-מנחם: הסיעה שלו כוללת אותו.
אלי בן-מנחם: גם אם חבר-הכנסת זאבי נמצא ואין עוד חבר כנסת מסיעתו, הוא מוענש, למרות שהוא חרוץ ונמצא במליאה.
אלי בן-מנחם: היו שלושה חברי כנסת מתוך חמישה מהליכוד, אז אתה מעניש גם את השלושה האלה, למרות שהם היו.
אלי בן-מנחם: לדעתי לא מגיע להם עונש.
אלי בן-מנחם: תפריד בין חבר הכנסת שנמצא במליאה, ותכניס תיקון שזה לא כולל את החברים מאותה סיעה שכן היו נוכחים.
מאיר שטרית: זה סיבוך.
אלי בן-מנחם: כל זה סיבוך, ואם כבר סיבוך, לא צריך להעניש את מי שבסדר.
סאלח טריף: כל הקטע הזה בא כאן כדי שנילחם בתופעה של כנסת ריקה.
סאלח טריף: הטכניקות והשיטות, עד מעצר בית כפי שמציע חבר-הכנסת שטרית, הן באמת מפרי דמיוננו ויכולתנו.
סאלח טריף: הכל נתון כאן להצעות שלכם.
סאלח טריף: הדרך הטובה ביותר היא לחשוב איך יוצאים מזה.
סאלח טריף: אבל הבעיה היא בעיה והתופעה היא תופעה וצריך להילחם בה.
סאלח טריף: אנחנו מנסים שיטה נסיונית, זה לא תיקון תקנוני.
סאלח טריף: מדובר פה על פיילוט של ששה חודשים.
מוחמד ברכה: זה מחטיא את המטרה וזה יעשה את הכנסת מגוחכת עוד יותר.
סאלח טריף: יכול להיות.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לבטל את שני הסעיפים 29א ו-29ב.
מאיר שטרית: לדעתי הם לא נחוצים בכלל, והם גם לא ישיגו שום דבר.
מאיר שטרית: אסביר לך מדוע.
מאיר שטרית: נלך לשיטתך ונגיד שנפתחת הישיבה ויש מנין.
מאיר שטרית: אחר-כך נגמר המנין, מתחילה הישיבה וכולם יוצאים.
מאיר שטרית: גם בבית-ספר ובאוניברסיטה הפסיקו מזמן להקפיד על נוכחות בשעורים.
מאיר שטרית: אולי אפשר לעשות יומן, שהיושב-ראש ירשום נוכחות.
מאיר שטרית: תנו לציבור לשפוט.
מאיר שטרית: זה יעשה את הכנסת יותר מגוחכת.
מאיר שטרית: בכל ישיבה יודיע יושב-ראש הכנסת מי לא נמצא, הוא יודיע שסיעה מסוימת לא קיימת, ידחו את הישיבה ברבע שעה, יתחילו מחדש, ואיך הכנסת תיראה?
מוחמד ברכה: יהיה מנין לפני הספירה ואחרי הספירה.
מאיר שטרית: הדבר ייראה מגוחך לגמרי.
מאיר שטרית: ועוד ענישה, שלא תינתן זכות דיבור?
מאיר שטרית: ! אני אומר לך שהדבר הזה ממש לא לענין.
מאיר שטרית: קבעתם את הישיבה של ועדת המשנה ביום שהתקיימה ישיבה בענין חוק ההסדרים בוועדת הכספים, ולצערי לא יכולתי לבוא.
מאיר שטרית: אבל ההצעות האלה, עם כל הכבוד לידידי בורג, עליי לא מקובלות.
מאיר שטרית: הן תעשינה את הכנסת מגוחכת יותר.
מאיר שטרית: לא צריך שום סנקציות.
מאיר שטרית: אנחנו לא בבית-ספר.
מאיר שטרית: הציבור בחר בחברי הכנסת, ואם הוא יחשוב שהם לא טובים, ישלח אותם הביתה.
סאלח טריף: הוא יעיף את כולנו הביתה?
מאיר שטרית: לדעתי , אם רוצים לעשות את הכנסת יותר יעילה, יש דברים הרבה יותר חריפים וכואבים בכנסת שאפשר לתקן אותם.
מאיר שטרית: אתן לך דוגמה.
מאיר שטרית: למשל, שחבר-כנסת לא יגיש במושב אחד יותר מעשר הצעות חוק, או הצעות לסדר-היום רגילות.
מאיר שטרית: כי ממילא הוא יכול להביא רק חמש לדיון.
מאיר שטרית: אז מה הטעם שאנחנו תקועים בכנסת עם עשרות ומאות הצעות חוק?
מאיר שטרית: אמרתי את זה כראש הקואליציה והיום כראש האופוזיציה.
מאיר שטרית: יש מאות הצעות חוק שאיש לא מתייחס אליהן.
מאיר שטרית: זה מטרטר את המערכת המשפטית, לא מתייחסים אל שום הצעה ברצינות, אי-אפשר לבדוק אותן ברצינות.
מאיר שטרית: הכל בבל"ת.
מאיר שטרית: אם אנחנו רוצים להיות רציניים, בואו נתייחס לעבודה שלנו ברצינות.
מאיר שטרית: אי-אפשר לעבוד כך.
סאלח טריף: אם תגיש חמש הצעות, יתייחסו ברצינות להצעות שלך?
מאיר שטרית: אם אתה מגיש עשר, לא חמש, אני מציע פי שתיים מהמכסה, אתה הרי תבדוק מה כדאי לך להגיש.
מאיר שטרית: תיקח רק את אלה שאתה באמת מעוניין בהן.
מאיר שטרית: זה מפריע לעבודה הרצינית שלנו, כי ברגע שאני רוצה להגיש הצעת חוק רצינית, אני צריך לקבל חוות-דעת משפטית.
מאיר שטרית: אם אני פונה ללשכה המשפטית להגיש הצעת חוק רצינית, אני מנטרל אותה לגמרי.
מאיר שטרית: היא לא יכולה להגיש לי עזרה.
צבי ענבר: מוגשות אלף הצעות שאף פעם לא יגיעו למליאה.
מאיר שטרית: אני רוצה לתת לך דוגמה.
מאיר שטרית: בכנסת הקודמת הגשתי הצעת חוק החיסיון.
מאיר שטרית: הצעת החוק עברה בקריאה טרומית ובקריאה ראשונה.
מאיר שטרית: אני בכלל לא יכולתי לפנות עם הצעה כזאת ליועץ המשפטי, כי הרי כדי להגיש הצעת חוק כזאת הוצאתי מהאינטרנט את כל הצעות החוק שקיימות בעולם בתחום הזה.
מאיר שטרית: למדתי אותן, התייעצתי עם מומחים בתחום הזה.
מאיר שטרית: עבדתי על הצעת החוק הזאת שנה שלמה והיא כוללת 30 דפים.
מאיר שטרית: הלשכה המשפטית לא יכולה לתת לי סיוע כזה.
מאיר שטרית: אבל אם חבר הכנסת יכול היה להגיש רק עשר הצעות חוק, הוא יכול לצפות שיתנו לו עזרה של יועץ משפטי .
מאיר שטרית: מה אנחנו מנסים לעשות בתקנון?
מאיר שטרית: לשנות את נוסח עבודתה של הכנסת ולעשות אותה יותר רצינית.
מאיר שטרית: הענין הזה שנוכחים 10, 15 או 20 לא יתרום לענין ולדעתי רק יפגע יותר.
סאלח טריף: לפי הרוח הנושבת כאן אנחנו בינתיים נגנוז את ההצעה הזאת.
אלי בן-מנחם: אני רוצה לחזק את הדברים שאמר חבר-הכנסת שטרית.
אלי בן-מנחם: נכון, יש אלפי הצעות חוק.
אלי בן-מנחם: כל חבר כנסת מגיש הצעת חוק על כל שטות.
אלי בן-מנחם: אני רוצה להוסיף, שכל הצעת חוק שתגיע למליאת הכנסת – אני לא מדבר כרגע על הקריאה הראשונה, אבל ודאי בקריאה השנייה והשלישית – יהיו נוכחים מינימום חברי כנסת, עשרים.
אלי בן-מנחם: כשחברי הכנסת יראו שהחוק הזה הוא חוק פופוליסטי, הם לא ייכנסו בכלל ולא תהיה להם המכסה המינימלית הזאת.
אלי בן-מנחם: כי חוק שעובר במדינת ישראל, זה לא דבר פשוט, זה חוק.
אלי בן-מנחם: בלילה מעבירים פה חוק ברוב של שניים מול אחד.
אלי בן-מנחם: זה מוגזם.
סאלח טריף: מכל הדיונים האלה אני למדתי דבר אחד, שאנחנו אוהבים לקבל זכויות כאן ולא להטיל על עצמנו חובות ומגבלות.
מוחמד ברכה: זו לא מגבלה.
מוחמד ברכה: אתה רוצה לתקן מצב ואתה מעמיק את הגיחוך.
סאלח טריף: המגבלה היא ההשתתפות של חברי הכנסת בדיוני הכנסת.
מוחמד ברכה: צריך לטפח מושגים של פרלמנטריזם ענייניים.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, הענישה העיקרית היא, שהסיעה שנעדרת ואינה פעילה, אינה משתתפת בהצבעות, בהכרעות.
מוחמד ברכה: זו הענישה האמיתית בפני הציבור ובפני התקשורת.
מאיר שטרית: אתה יודע מה היה הדבר האפקטיבי שהכנסת עשתה?
מאיר שטרית: הפרסום בכל רבעון על עבודת חברי הכנסת, כמה הצעות חוק הם העבירו, לא כמה הם הגישו.
מאיר שטרית: כמה נאומים הם נאמו, מהו אחוז ההצבעות שלהם בהצעות חוק.
סאלח טריף: זה באמת משקף את הפעילות?
מאיר שטרית: מה אחוז ההצבעות שהם השתתפו בהן, ומה אחוז הנוכחות שלהם.
סאלח טריף: אולי הסטטיסטיקה שתפורסם על-ידי הכנסת תבטא נכונה את עבודתו של חבר הכנסת.
מאיר שטרית: כדאי לדון בזה.
סאלח טריף: אני זוכר את חבר-הכנסת מגן, שהיה אחד החרוצים ומגדולי המעבירים של חוקים ותיקונים חשובים בכנסת.
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אתה צודק.
מאיר שטרית: אנחנו צריכים להחליט על פרסום הדו"ח שיפורסם לציבור בתום הרבעון.
מאיר שטרית: זה יתן ביטוי אמיתי מי עובד ומי לא עובד.
סאלח טריף: החל משלב זה אנחנו כיסינו את ההצעות של ועדת המשנה, אחרי שהורדנו את הענין הזה.
רחבעם זאבי: הכוונה היתה כוונה טובה.
רחבעם זאבי: חברים השמיעו גם הערות נגדיות שיש בהן טעם.
רחבעם זאבי: אבל טועים החברים שחושבים שיש לנו יכולת ככנסת.
רחבעם זאבי: אנחנו לא יכולים להתחשבן עם 120 איש, והארגון הפוליטי שלנו בישראל בנוי על מפלגות, או על סיעות, שגם בזה הגיע הזמן לעשות סדר.
רחבעם זאבי: יש ארבע הגדרות שונות ומבלבלות בחוקים מה זה סיעה ומה זה מפלגה.
רחבעם זאבי: אבל במקרו אנחנו יודעים שאנחנו בארגון מפלגתי ואנחנו מגיעים לכאן באמצעות מפלגה.
רחבעם זאבי: לכן הסנקציות, או ההענשה, צריכים להיות על המפלגה, והמפלגה תבוא חשבון עם החברים שלא באו, שסרחו.
רחבעם זאבי: אני מודה שיש טעם בדברים שנאמרו פה.
רחבעם זאבי: למשל, חבר-הכנסת שטרית אמר שבפתיחת הישיבה יהיו נוכחים 20 חברי כנסת ומעלה, ואחרי רגע הם חוזרים לעיסוקיהם האחרים.
רחבעם זאבי: יש לנו בעיה, אבל אי-אפשר להוריד את ההצעה במחי-יד.
רחבעם זאבי: א.
רחבעם זאבי: משום שהיוזמה היא של היושב-ראש.
רחבעם זאבי: ב.
רחבעם זאבי: יושבים פה ארבעה חברי כנסת מתוך 25 חברי ועדה.
רחבעם זאבי: אני חושב שצריך לעשות חשיבה מחדש של ועדת המשנה, כי חקיקה כזאת בתקנון לא ייתכן שישתתפו בה רק ארבעה חברי כנסת.
סאלח טריף: זו בדיוק הסיבה שאני מביא את ההצעה הזאת.
סאלח טריף: בפעם שעברה דחיתי זאת בגלל אותה סיבה שלא היו כאן אנשים, ורציתי שיהיו יותר.
רחבעם זאבי: תפנה אליהם אישית ותגיד להם שאנחנו קובעים תקנון והוא יפעל חצי שנה כפיילוט.
צבי ענבר: זה לא יעזור.
סאלח טריף: אני מוכן להעביר את הענין ליושב-ראש הכנסת ולהציע מחשבה מחודשת.
סאלח טריף: אבל אני אומר לכם, הכאב הגדול שלנו הוא שבנושאים מאד חשובים להתנהלות הכנסת, התקנון, החברים לא מופיעים.
רחבעם זאבי: אבל אתה לא יכול להחזיר את ההצעה ליושב-ראש הכנסת ולהגיד לו: הוועדה דחתה את ההצעה שלך.
סאלח טריף: לא, אני אקיים פה דיון נוסף אתו.
מאיר שטרית: אני מרכז האופוזיציה בוועדת הכספים, שמקיימת דיונים על התקציב.
מאיר שטרית: כדי לבוא לכאן אני לא אשתתף בדיון על התקציב.
מאיר שטרית: לכן, אם אתה רוצה לעשות את עבודת הכנסת יותר רצינית, יש לי רעיונות משלי, ולכן אני מציע לכנס את ועדת המשנה שתדון בזה מחדש.
מאיר שטרית: למשל, אני חושב שחבר כנסת צריך להיות חבר בוועדה אחת בלבד, ואז הוועדות יהיו רציניות.
רחבעם זאבי: ולהקטין את מספר הוועדות.
מאיר שטרית: אם אתם רוצים תיקון אמיתי, זה התיקון האמיתי.
רחבעם זאבי: זה לא יילך לנו היום.
רחבעם זאבי: אני מנסה כבר כמה שנים וזה לא הולך.
צבי ענבר: היום המגמה היא שכל חבר כנסת יהיה או סגן יושב-ראש הכנסת או יושב-ראש ועדה, או יושב-ראש ועדת משנה, או ראש לובי.
צבי ענבר: כדי שיהיה פה קוורום לדיון בתקנון, צריך שאתה תשים כנושא שני על סדר-היום נושא שאתה יודע שהחדר יהיה מלא, לא רק כל הכסאות האלה, אלא גם מסביב.
סאלח טריף: לא, הם יילכו.
סאלח טריף: הם ישאלו מתי מופיע הנושא השני.
צבי ענבר: נושא ראשון יהיה תיקון תקנון.
צבי ענבר: ואז הם ישאלו: מתי יגיע הנושא השני?
צבי ענבר: אתה תאמר: את הנושא השני אני אעמיד להצבעה ברגע שפה יפחת המספר מ-15, או מ-10.
צבי ענבר: כל אחד יידע שכאשר הוא עוזב אז יש סיכוי שתהיה הצבעה.
סאלח טריף: תיקון סעיף 84.
סאלח טריף: "בתקנון הכנסת, בסעיף 84, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ג).
סאלח טריף: הצעה שלא אושרה כדחופה, רשאים יושב-ראש הכנסת והסגנים, מבלי לגרוע מזכותו של חבר הכנסת להגיש בקשה לפי סעיף 85, להעבירה לדיון בוועדה; הדיון בוועדה יחל בתוך שבוע מיום קבלת ההחלטה, ועם סיומו יונחו מסקנות הוועדה על שלחן הכנסת; יושב-ראש הכנסת יחליט אם לקיים בכנסת דיון במסקנות הוועדה.
מאיר שטרית: כתוצאה ממה זה בא?
סאלח טריף: זה בא כדי להוריד עומס מהמליאה.
מאיר שטרית: אבל זה קיים גם היום כל הזמן.
צבי ענבר: היום אין אפשרות להעביר ישירות לוועדה אלא באות ם מקרים שבהם יושב-ראש הכנסת - - -
אריה האן: קודם הליבון יהיה בוועדה ואחרי שיהיה ליבון בוועדה מעבירים מסקנות למליאה.
סאלח טריף: יהיה יום בוועדה, כמו גם במליאה, שבוועדה הזאת יידונו הצעות שיועברו אליה.
מאיר שטרית: למה זה דרוש?
אריה האן: כדי להוריד מהעומס הקיים על המליאה.
סאלח טריף: יש הצעות חשובות שלא מגיעות למליאה ולא מגיעות גם לערעור כאן.
סאלח טריף: זו שאלה שצריך לבחון אותה מההיבט האם זה ניתן כשיפור של עבודת הכנסת.
אריה האן: בפרלמנט ההולנדי נוהגים לעשות את הבירור היסודי בוועדה.
אריה האן: אחרי שהבירור היסודי התקיים בוועדה הם מעבירים למליאה את מסקנות הוועדה, והמליאה דנה במסקנות ומקבלת החלטות ונותנת למסקנות הוועדה מעמד של החלטות.
סאלח טריף: היו טענות הפוכות בכנסת הקודמת שהוועדות "גונבות" למליאה נושאים .
אריה האן: במקביל צריך לעשות סדר שלא תהיינה גניבות, אבל זה ספור אחר שלא מופיע בסעיף הזה.
אריה האן: אבל זה נותן את האפשרות למצות קודם את הנושא בוועדה בצורה יסודית ואחר-כך להעביר למליאה דיון במסקנות הוועדה, כשהן אחר-כך מקבלות מעמד של החלטות הכנסת.
מאיר שטרית: נקודת המוצא שלך היא שהוועדות פנויות לדון בהצעות.
מאיר שטרית: זה לא המצב בחלק מהוועדות.
אריה האן: הוועדות לא פנויות כרגע, ואתה יודע למה, כי כל כותרת בבוקר, בצהריים כבר הופכת לנושא.
סאלח טריף: הדרך היא שקובעים יום בשבוע שהוועדה דנה בהצעות שיועברו אליה.
אריה האן: זה פיילוט לחצי שנה.
צבי ענבר: הענין של העברת הצעות ישירות לדיון בוועדה יכול להיות נכון והגיוני בנסיבות מסוימות.
צבי ענבר: מה שמפריע לי, שזה נכלל במסגרת הסעיפים שעוסקים בהצעות דחופות.
צבי ענבר: מבחינתי , טחינת המים הכי גדולה הוא הטיפול בהצעות לסדר-היום דחופות.
צבי ענבר: היית סגן יושב-ראש הכנסת.
צבי ענבר: על מה יושבים ודנים בנשיאות הכנסת?
צבי ענבר: כן דחוף, לא דחוף, אנחנו יודעים בדיוק על מה יושבים ודנים פה.
צבי ענבר: אתם זוכרים איך נולדה הצעה דחופה לחברי כנסת חדשים שלא יודעים?
צבי ענבר: פעם חברי הכנסת יכלו להגיש הצעות פעם בשבועיים, ואז אמרו: אבל מה קורה אם בדיוק באותו שבוע יש משהו דחוף?
צבי ענבר: אז אמרו: אתם יודעים מה?
צבי ענבר: נעשה הצעה דחופה, כדי שאפשר יהיה לדון בה באותו שבוע.
צבי ענבר: בינתיים דנים כל שבוע ובינתיים כל חבר כנסת יכול שההצעה שלו תידון באותו שבוע.
צבי ענבר: שזה על המכסה שלו.
צבי ענבר: אז מה הפך להיות נושא הצעה דחופה?
צבי ענבר: לא אם זה דחוף או לא דחוף, אלא אם זה יהיה על-חשבון המכסה, או לא, וחצי מהסיעות מגיעות לכנסת עם חצי מההצעות, אבל בינתיים כל שבוע גם הנשיאות וגם הוועדה מבזבזות זמן בטחינת מים.
צבי ענבר: ההצעה הפשוטה ביותר היא – תנו לסיעות ושהן יחליטו מה הן רוצות להגיד.
אריה האן: לשיטתך הוספת סעיף 97א היא יותר רלבנטית.
אריה האן: זה אומר שחבר הכנסת רשאי להציע הצעה לדיון בוועדה.
אריה האן: הוא אומר: אני לא הולך לבזבז את זמן המליאה, אני באמת רוצה לדון קודם-כל ולראות מה קורה בנושא.
צבי ענבר: אני הייתי מוריד את כל ההצעות הדחופות, הייתי נותן לסיעות יותר, והן תחלטנה מה דחוף ומה לא דחוף ויפסיקו פה סתם לבזבז זמן.
אריה האן: לפי סעיף 97א אתה יכול לפנות ישר.
אריה האן: אתה אומר: אני לא עושה טסט אם זה דחוף או לא.
אריה האן: אני רוצה דיון בוועדה למצות נושא.
אריה האן: אני פונה ליושב-ראש הכנסת ומבקש להעביר מייד לוועדה.
אריה האן: אם הועבר לוועדה, הוועדה דנה בתוך זמן קבוע, לא מושכת את הענין חצי שנה, והיא יכולה להעביר את הנושא חזרה ליושב-ראש.
אריה האן: יש לך נושא שאתה באופן אמיתי רוצה למצות אותו.
אריה האן: אתה פונה ליושב-ראש הכנסת ואומר: אני רוצה להעביר במסלול הזה לוועדה.
סאלח טריף: אבל אני יכול להעביר לוועדה בלי אישור של יושב-ראש הכנסת.
אריה האן: אם אתה מעביר במסלול הזה הוועדה חייבת תוך שבוע או תוך שבועיים, כפי שתקבעו, לדון בזה ולהביא מסקנות.
אריה האן: אם המסקנות נראות שיש בהן בשר על-מנת לדון במליאה, דנים בזה במליאה מייד.
אריה האן: במסלול כזה יש זמן נתון ובסופו אתה יכול לבוא למיצוי גם במליאה ולתת להחלטות תוקף של החלטות הכנסת.
אריה האן: זה עושה את הנושא קצת יותר רציני.
מאיר שטרית: אתם מציעים מסלול חדש לגמרי.
אריה האן: כן, מסלול חדש.
סאלח טריף: מה שקורה היום בפועל, שיושבי-ראש הוועדות קובעים את סדר היום השבועי, כמעט בלי יכולת השפעה של חברי אותה ועדה.
סאלח טריף: אנחנו נותנים פה אפשרות שחברי הוועדה - - -
מאיר שטרית: פירושו של דבר שמי שמגיש הצעה לוועדה לא יכול להגיש הצעה דחופה באותו שבוע?
סאלח טריף: לא יוכל באותו נושא להגיש הצעה למליאה ולוועדה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לפי סעיף 3(ד) זה כן במכסה.
מאיר שטרית: מאחר שזה לא נכלל במכסה אתה תזכה למבול של הצעות וזה ישתק את הוועדות.
אריה האן: אתה נותן מנדט ליושב-ראש הכנסת או לנשיאות, כפי שתחליטו בוועדת הכנסת, שהם השוקלים בזה.
מוחמד ברכה: הצעה שעוברת לוועדה היא במקום הצעה דחופה?
סאלח טריף: לא במקום.
מוחמד ברכה: אם זה מסלול נוסף זה מחטיא את המטרה שלשמה זה מיועד.
אריה האן: זה לא מחטיא את המטרה.
אריה האן: זה מסלול נוסף שאתה בא לידי מיצוי מיידי.
אריה האן: זאת אומרת, לפי ההצעה הזאת אתה לא מושך את הנושא.
סאלח טריף: זה נושא שאתה לא רואה סיכוי גדול להיכנס למליאה, ואז אתה אומר: אני אנסה בוועדה.
מוחמד ברכה: ללכת עם ההצעה כהצעה דחופה, ואז היושב-ראש מחליט, לפי התיקון הראשון, להעביר את זה ישירות לוועדה.
מוחמד ברכה: או שאתה כחבר-הכנסת מן השורה מעביר את זה לוועדה.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, זה יכול להיות במקום הצעה דחופה ויכול להיות מסלול נוסף.
אריה האן: אנחנו מציעים מסלול נוסף, שהיתרון שלו שנקבע לו פרק זמן.
אריה האן: היום כשאתה מגיש הצעה, היא נקברת בוועדה להרבה מאד זמן, וכאן זה מסלול שאתה בא לידי מיצוי תוך זמן שהוועדה תקבע.
מוחמד ברכה: תראה מה יכול לקרות עכשיו.
מוחמד ברכה: היום אני מגיש דחופה שהתקבלה.
מוחמד ברכה: מחר אני מגיש הצעה רגילה, ויש מסלול נוסף של הצעה בוועדה.
מוחמד ברכה: זאת הכוונה?
רחבעם זאבי: אני חושב שבמסלול החדש שאתם מציעים, ואני מבין את הכוונה שלכם, אבל יש בו הרבה מאד סכנות.
רחבעם זאבי: קושי ראשון הוא טיעון שנושאים לא יופיעו גם בהצעות דחופות וגם בוועדה.
רחבעם זאבי: במקביל, מחייב מנגנון בקרה יום בשבוע, ואז אתה תגלה התחכמות חדשה של חברי הכנסת, שההגדרה של הנושא לא תהיה כמו שהוא התכוון, כי הוא רוצה לעבור את המשוכה.
רחבעם זאבי: אני רואה בעיה ראשונה, שיש פה צורך לתאם בין הצעה דחופה לבין העברה ישירות לוועדה, שלא תהיה חפיפה.
רחבעם זאבי: ואז צריך לקבוע מה משניהם הוא הבכיר.
רחבעם זאבי: אני הגשתי הצעה דחופה בנושא הדיור הציבורי ומישהו במקביל הגיש הצעה לוועדה.
רחבעם זאבי: מי קובע מי עושה את ה-OVER RULLING על השני.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה שלא יהיה דחופה, לא יילך לוועדה.
רחבעם זאבי: זאת אומרת שזה הולך במקביל.
סאלח טריף: הסינון של ההצעות יהיה כזה שחלק מהן מראש יגידו שהן עוברות לוועדה.