GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי בנדלר: אני מנסה להאיר בפניכם אך ורק את הנקודה המשפטית כרגע ולא את הנקודה הפוליטית אבל ככל שמדובר בשאלה האם מדובר על נושא חדש, מאחר שקשה להגדיר את הנושא של הצעת החוק שמונחת כדין בפני ועדת הכלכלה, קשה לי לומר שעניין מתן פטור לשיווק תוצרת חקלאית הוא נושא חדש.
אתי בנדלר: השאלה שנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא איך יתקיימו הדיונים בוועדת הכלכלה?
אתי בנדלר: האם כבר צריך להצביע על הנושא הזה?
אתי בנדלר: האם צריך לקבל סקרים ולערוך דיונים לפני כן?
אתי בנדלר: אלה שאלות ונשאלות גם שאלות אחרות.
אתי בנדלר: מכל מקום השאלה העומדת בפנינו כרגע היא רק האם ראוי שוועדת הכלכלה תדון בקטע הזה או לא?
סאלח טריף: רשות הדיבור ליועץ המשפטי של משרד החקלאות, מר שלום ברלנד.
שלום ברלנד: אני מבקש להוסיף מספר מילים בקשר לעניין שמדובר בו: נושא חדש, כן או לא?
שלום ברלנד: בנושא הזה של מסגרת חוק ההסדרים יש פרק חקלאות שבו מוצאים מספר תיקונים חשובים, ובהמשך מופיע הסעיף הזה של תיקון חוק ההגבלים, באותו פרק.
שלום ברלנד: הפרק החקלאי הוא פרק מיוחד במסגרת חוק ההסדרים.
שלום ברלנד: כאשר הוחלט בוועדת הכספים לפצל, כל הפרק בעצם נשאר במסגרת ועדת הכספים וראו זה פלא שהמועצות נשארו שם והסעיף האחרון של חוק ההגבלים הגיע באיזושהי דרך, מהירה מאד, לוועדת הכלכלה.
שלום ברלנד: אנחנו סבורים שמדובר בנושא חדש ומבקשים להשאיר את הדיון שיהיה דיון מעמיק, ציבורי, בנושא כל כך חשוב שנוגע לכל התוצרת החקלאית.
שלום ברלנד: תודה רבה.
שלום שמחון: אפשר להצביע?
סאלח טריף: רשות הדיבור למר צבי ענבר.
צבי ענבר: אני מבקש להעיר שעל פי מה שהבנתי בעיקר מפי הממונה על ההגבלים העסקיים, אותו סעיף שבו מדובר הוא לא חלק אינטגרלי של תיקון מס' 5 שמובא לדיון בוועדה.
צבי ענבר: מה מלמד אותנו סעיף 119 לתקנון?
צבי ענבר: הוא בא ללמדנו שכאשר ועדה דנה בהצעת חוק היא לא חייבת להיות צמודה לכל הסעיפים.
צבי ענבר: היא יכולה גם להוסיף ובלבד שזה לא חורג מגדר הצעת החוק.
צבי ענבר: כלומר שאם יש לנו פה הסדרים שנוגעים לנסיבות מחמירות לגבי עבירה, לדוגמה, הרי יכולים להכניס גם דברים שלא עלו על דעת המחוקק או הקשרים שונים שנוגעים לטיפול בעבריין.
צבי ענבר: אבל בהקשר הזה זה לא דבר שמשתלב בהצעת החוק הזאת וזה אחד המבחנים שקובעים אם תחליטו שזה נושא חדש או שזה לא נושא חדש.
אתי בנדלר: הצעת החוק שכן נדונה בפני ועדת הכלכלה דנה, למשל, בענייני פטורים מחוק ההגבלים העסקיים או מסוגי פטורים.
אתי בנדלר: הנושא של פטורים מתכולת חוק ההגבלים העסקיים הוא בהחלט נושא שנדון במסגרת הצעת החוק שנדונה בוועדת הכלכלה.
צבי ענבר: אלה, בהחלט, שיקולים שהוועדה צריכה לקחת אותם בחשבון.
סאלח טריף: העניין ברור ומה שנשאר לנו הוא רק להצביע האם מדובר על נושא חדש כפי שטוענים חברי הכנסת שלום שמחון ואבשלום וילן.
סאלח טריף: אני מעמיד את הנושא להצבעה.
סאלח טריף: מי שמצביע בעד – מצביע בעד הטענה שמדובר על נושא חדש ואילו מי שמצביע נגד מצביע בעד זה שהנושא איננו נושא חדש.
סאלח טריף: בעד - 7 נגד - 2 נמנע – 1 הטענה של נושא חדש התקבלה.
סאלח טריף: הטענה שמדובר בנושא חדש התקבלה.
שלום שמחון: אני מודה ליושב ראש הישיבה.
מאיר שטרית: אני מבקש רוויזיה על ההצבעה.
מאיר שטרית: בקשה לדחיית מועד הדיון בהצעת אי אמון
אברהם פורז: אדוני היושב ראש, סיעת שינוי הגישה הצעת אי אמון בממשלה.
אברהם פורז: לפי הפרוצדורה היא צריכה לדאוג שזה יהיה הנושא הראשון בסדר היום של השבוע הבא אבל גדעון בן-ישראל פנה אלינו בטענה שהוא ארגן משהו לגמלאים ולכן פנינו אליך כדי לדחות את הצעת אי האמון לשעה חמש.
אברהם פורז: אנחנו מוכנים לקבל את בקשתו.
סאלח טריף: אני מבין שאין בעיה עם הבקשה הזאת.
אריה האן: אם יש הסכמה – אין בעיה.
סאלח טריף: אני מבין שאף אחד לא מתנגד לדחות את הצעת אי האמון לשעה חמש.
סאלח טריף: אם כך הוחלט שההצעה תוגש בשעה חמש.
בנושא: של יושב ראש הכנסת, סגנים ויושב ראש ועדה
סאלח טריף: בזמנו התחלנו בתיקון התקנון ואישרנו תיקונים חשובים מאד בנושא כהונה של חברי כנסת בוועדות למיניהן; ועדה לבחירת שופטים, לכאדים, לדיינים ועכשיו נמשיך את הנושא הזה ונדון במה שקשור לתפקידים פעילים בתוך הכנסת כגון: יושב ראש הכנסת, סגנים ויושבי ראש ועדות.
מאיר שטרית: על מה דנים?
מאיר שטרית: הרי דנו כבר בנושא הזה.
מאיר שטרית: האם הכוונה היא לעבור על כל הסעיפים ולאשר אותם?
צבי ענבר: כן; צריך לאשר אותם להנחה על שולחן הכנסת.
צבי ענבר: המסמך שהונח בפניכם הוא, בעיקרו, המסמך שהוכן על ידי ועדת המשנה בראשות חבר הכנסת מיכאל איתן עוד בכנסת הקודמת והיו לגביו מספר שלבי חקיקה.
צבי ענבר: השלב הראשון היה תיקון סעיף 20 לחוק יסוד: הכנסת, שבכלל פתח את הפתח לכנסת להחליט ברוב חבריה להשעות מכהונה את יושב ראש הכנסת או את סגן יושב ראש הכנסת.
צבי ענבר: המשכה בתיקון סעיף 8 של חוק הכנסת, תיקון שנעשה אך ורק בלשהי הכנסת ה-14, כנראה כדי שהוא יתחיל לחול רק מהכנסת ה-15.
צבי ענבר: לאחר שהתקבלו תיקוני חוק היסוד וחוק הכנסת, התקבל התיקון בתקנון הכנסת שנוגע לבחירת חברי כנסת לוועדות המינויים למיניהן ודווקה התיקון הזה יכול להיות אפילו שיהיה אקטואלי בתקופה הקרובה - - -
סאלח טריף: כלפי מי?
צבי ענבר: כלפי חבר מחברי הוועדות.
צבי ענבר: עכשיו אנחנו מגיעים לשלב האחרון בהליכי החקיקה הארוכים האלה, לשלב שבא למעשה ליישם את אותם עקרונות שכבר נקבעו בהחלטות קודמות.
שושנה כרם: לגבי הטקסט ברצוני להעיר כי בסעיף 1 – בסעיף הראשון שהוא בעצם היחיד שהצלחתי לעבור עליו עכשיו בעיון, יש שני מקרים שלגביהם ועדת הכנסת רשאית, למרות שהפרמטרים קבועים, כלומר ועדת הכנסת לוקחת לעצמה שיקול דעת לגבי אותם פרמטרים לנהוג בצורה שונה לגבי חברי כנסת ואני מציעה לשים לב לזה.
שושנה כרם: "(א) ועדת הכנסת רשאית לקבוע כי חבר הכנסת אשר היועץ המשפטי לממשלה ביקש נטילת חסינותו או שמתקיימים נגדו הליכים פליליים כמשמעותם בחוק הכנסת, התשנ"ד-1994 (להלן - חוק הכנסת), לא יהיה מועמד לתפקיד יושב ראש הכנסת או סגן יושב ראש הכנסת, כל עוד לא הסתיימו ההליכים המשפטיים בעניינו, וזאת בין אם ניטלה חסינותו של אותו חבר הכנסת ובין אם לאו.".
שושנה כרם: אותו דבר בסעיף (ג).
צבי ענבר: חוק הכנסת מדבר על העברה מכהונה ולא מדבר, עדיין, על סייג לבחירה.
צבי ענבר: כלומר אנחנו עוסקים במאטריה שאיננה מוסדרת בחוק - - -
אברהם בורג: ועדת האתיקה קבעה את הסייג בבחירה.
צבי ענבר: כרגע אנחנו מדברים על השלב שלא הוסדר בחוק - - -
אברהם בורג: מי לא יכול לכהן כיושב ראש.
צבי ענבר: מה קורה כשרוצים לבחור בכלל?
צבי ענבר: אפשר להציג זאת גם כ: מי לא יכול להיות מועמד?
צבי ענבר: בהקשר השאלה של עבירה שיש עמה קלון, המשפט שלנו מכיר, בעצם, בשלוש דרכים; דרך אחת – בית המשפט קובע; דרך שנייה – יש דיני חקיקה שבהם נאמר: וקבע היועץ המשפטי לממשלה.
צבי ענבר: כלומר הגוף שצריך להחליט פונה ליועץ המשפטי לממשלה והיועץ המשפטי לממשלה קובע.
צבי ענבר: דרך שלישית, שהיא מקובלת בהרבה דברי חקיקה היא שהגוף שבידו הסמכות הוא שקובע וכל כך למה?
צבי ענבר: כיוון שלכל גוף יש האתיקה שלו ויכול להיות שדבר שלא ייראה בארגון מסויים כדבר שיש עמו קלון – במקום כמו הכנסת, זה ייראה כקלון.
צבי ענבר: אנחנו צריכים לזכור שמדובר לא בהעברה מתפקיד ששם יש דרישות חמורות הרבה יותר אלא בשאלה שמביאים לוועדה הצעה שרוצים לבחור בפלוני כיושב ראש הכנסת או כסגן יושב ראש הכנסת.
צבי ענבר: זה שלב שבו יש יותר שיקול דעת.
סאלח טריף: רשות הדיבור לגב' סיגל קוגוט.
סיגל קוגוט: בהמשך לדבריו של מר צבי ענבר, שאני בהחלט מקבלת אותם, בניגוד למצב בו מכהן יושב ראש כנסת ואז אם הוא הורשע, בית המשפט יודע שהאיש הוא יושב ראש הכנסת ואז ודאי שהוא יקבע אם יש בעבירה שהוא עבר קלון או לא, כשמדובר במועמד כי אז מדובר באזרח ובית המשפט לא קובע סתם לגבי אזרחים אם יש קלון או אין קלון בעבירה שהם עברו.
סיגל קוגוט: לכן סביר להניח במצב שיושב ראש הכנסת עוד לא נבחר שבית המשפט סתם ירשיע אותו ולא יתייחס בכלל לשאלה של הקלון.
סיגל קוגוט: לכן ודאי שזה לא מקרה שבו צריך לומר שבית המשפט יקבע את הקלון.
סיגל קוגוט: היועץ המשפטי לממשלה ודאי לא יהיה האדם שיקבע מי יהיה יושב ראש הכנסת ולכן כמו בהרבה חוקים אחרים, אותו הגוף שממנה, הוא זה שמחליט לפי נסיבות העניין.
סיגל קוגוט: זה דבר מקובל למדיי.
סאלח טריף: זה קשה אבל אין מה לעשות.
צבי ענבר: אני מציע שחברי הוועדה יעיינו בהצעה במשך שבוע ימים לפני שנעביר אותה למליאה.
צבי ענבר: צריך להעביר את ההצעה גם ליושב ראש הכנסת - - -
סאלח טריף: הוא כבר קיבל אותה.
סאלח טריף: כאמור, אנחנו נחזור ונחליט בהצעת התיקון לתקנון הכנסת.
סאלח טריף: אנחנו עוברים לנושא הבא בסדר יומנו – הצעות ועדת המשנה לתיקון התקנון.
סאלח טריף: הצעות ועדת המשנה לתיקון התקנון
סאלח טריף: רשות הדיבור לגב' ארבל אסטרחן.
ארבל אסטרחן: רצינו לקבוע שבהצבעות על הצעות חוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית יידרש קוורום של 25 חברי כנסת, 25 באופן כללי בלי חלוקה על פי סיעות ואמרנו שאם לא יהיו 25 חברי כנסת בעת ההצבעה – לפני שהיא התחילה, או במהלך ההצבעה, ההצבעה לא תתקיים או תופסק.
ארבל אסטרחן: היתה לנו איזושהי מגבלה, שכאשר הצבעה לא התקיימה או הופסקה, לא תובא להצבעה תוך 30 יום שלאחר מכן - - -
סאלח טריף: רק לאחר 60 יום .
ארבל אסטרחן: אלא אם אישרה ועדת הכנסת להביא זאת ברוב של חבריה.
צבי ענבר: אני מבקש להעיר שיכול מאד להיות שיש חוק חשוב ודחוף, בין אם זה חוק של הממשלה ובין אם זה חוק שבמקרה - - -
סאלח טריף: השארת את האופציה לוועדת הכנסת.
צבי ענבר: אני חושב שאסור לסגור דרכים, יחד עם זאת אני לא רוצה שזה יהיה כמו 148 בהסכמה , אבל אם יהיה מדובר על רוב חבריה, פירושו של דבר שרוב הכנסת באמת סבור שצריך לאפשר זאת.
אברהם בורג: אין לי בעיה עם זה אלא שיש לי בעיה עם זה שההצבעה לא תתקיים או תופסק.
אברהם בורג: אם נסתכל על הטכניקה נבין כי אם יושבים באולם, אין מושג בדיוק כמה חברים יש, מתחילים את ההצבעה - - -
ארבל אסטרחן: רואים לפי הלוח - - -
אברהם בורג: הטכניקה צריכה להיות אחרת; היא צריכה להיות כזאת שאם רואים שיש רק שני אנשים באולם – אומרים: לא מקיימים את ההצבעה.
אברהם בורג: אם לא יודעים בדיוק כמה אנשים יש – קיימת אפשרות שהיושב ראש יגיד: אני מבקש לעשות הצבעת נוכחות.
אברהם בורג: זאת אפשרות אחת.
אברהם בורג: אבל יכול להיות מצב שהצבעתי ויש בדיוק 24 אנשים, אז ההודעה שלי היא שההצעה היא לפי חוק יסוד שיש בו 61, אז החוק לא תקף אבל כאן הפסילה איננה פסילתו של החוק אלא ידחו את העניין לעוד 30 יום.
סאלח טריף: אדוני יושב ראש הכנסת, חוק שלא יקבל רוב של 25 – בטל.
אברהם בורג: 25 משתתפים.
אברהם בורג: הצעת חוק אשר הובאה בפני הכנסת בקריאה שנייה ובקריאה שלישית והשתתפו בה פחות מ-25 חברים מחברי הכנסת בהצבעה, חוק זה לא יאושר.
אברהם בורג: המשמעות היא שהצעת החוק לא תובא להצבעה בתוך 30 יום שלאחר מכן אלא באישור ועדת הכנסת.
סאלח טריף: האקט של ההצבעה חשוב מאד - - -
ארבל אסטרחן: צריך לזכור בהקשר הזה של הדברים שלא מדובר על משהו רגעי.
ארבל אסטרחן: אם יש קריאה שנייה למשל, יכול להיות שבאחת ההצבעות כן יהיו מעל 25 חברים ופתאום - - -
אברהם בורג: קחי את אותו מודל שיש בחוק יסוד – 61, ותקבעי אותו ל-25 חברים.
אברהם בורג: מה שנכון לגבי סעיפים בחוק יסוד לגבי 61 חברים – יהיה נכון כאן לגבי 25 חברים.
יאיר פרץ: מה קורה אם יש באולם 25 חברים אבל חלק מהם פאסיביים?
יאיר פרץ: הם לא לוקחים חלק בהצבעה?
סאלח טריף: רשות הדיבור לסגן מזכיר הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: נניח שבקריאה שנייה יש 25 חברים אבל באחת ההצבעות על ההסתייגויות יש רק 23 חברי כנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: האם אותה הסתייגות שהצביעו עליה רק 23 חברי כנסת, תופסת, כן או לא?
אברהם בורג: אנחנו מדברים על קריאה שנייה ועל קריאה שלישית.
אברהם בורג: כאשר מצביעים על ההסתייגויות לא איכפת לי כמה חברי כנסת יש.
אברהם בורג: אבל כאשר מצביעים על הסעיף כניסוחו הסופי - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כאשר מצביעים על ההסתייגויות - - -
אברהם בורג: מתי הקריאה השנייה נכנסת לתוקף?
צבי ענבר: הסעיף בנוסח ההסתייגות.
סאלח טריף: למעשה אישרנו את העיקרון - - -
אברהם בורג: יש עוד נקודה חשובה; נניח שהיו באולם 40 ח"כים, ורק 18 מהם השתתפו בהצבעה, זה נחשב קוורום להצבעה?
מאיר שטרית: מי שרוצה – שיימנע.
מאיר שטרית: אגב, אפשר להיות נוכח, בלי להצביע.
אברהם בורג: זה יחשב.
אברהם בורג: הצבעה כזאת תחשב.
אברהם בורג: זאת פשרה טובה.
מאיר שטרית: חבר כנסת יכול להצביע שהוא נוכח; הוא לא חייב להצביע בעד, נגד או נמנע.
אברהם בורג: הוא לא השתתף בהצבעה.
אברהם בורג: כשאתה אומר שחבר כנסת מקוזז, אתה אומר, בעצם, שהוא נוכח אבל לא מצביע.
מאיר שטרית: אם חבר כנסת לוחץ רק על הכפתור הירוק - - -
סאלח טריף: זאת אופציה שאני לא יודע אם מישהו ינצל אותה.
אברהם בורג: יש בעניין הקוורום שני דברים; אחד – כבוד החוק, כדי שחוק לא יעבור ברוב של אחד נגד אפס, אז קובעים שהסף של כבוד החוק הוא 25 חברים.
אברהם בורג: הדבר השני הוא אקט ההצבעה; איך סופרים את קוורום הכבוד.
אברהם בורג: אם אדם נמצא באולם והוא לא משתתף בהצבעה, מה איכפת לי?
צבי ענבר: הוא היה באולם והחליט, במודע, - - -
אברהם בורג: הוא מביע את העובדה שהוא נוכח על ידי לחיצה על הכפתור המתאים.
אברהם בורג: אבל אם מישהו יושב באולם ולא משתתף בהצבעה, כאילו הוא לא היה באולם, לדעתי.
אברהם בורג: יש ארבע אופציות להצבעה - - -
מאיר שטרית: חבר כנסת רוצה להראות שהוא נוכח אבל הוא לא רוצה להצביע.
צבי ענבר: אדוני היושב ראש, אנחנו צריכים להיות עקביים; היום חוק יסוד והתקנון מכירים רק בשלוש אפשרויות של הצבעה ולא מכירים בכפתור הרביעי.
צבי ענבר: אין דבר כזה כפתור רביעי, לכן לא הייתי מציע להכניס דבר שהוא אבסורדי על פניו.
אברהם בורג: אם כך תישארנה שלוש אפשרויות להצבעה.
אברהם בורג: שיניתי את דעתי.
יאיר פרץ: אם כך ההצבעה תחשב או לא?
סאלח טריף: אני מבקש שתנסחו את הדברים ברוח הדברים האלה - - -
אברהם בורג: מקובל עליי.
ארבל אסטרחן: התיקון הזה של התקנון מחייב גם תיקון בחוק היסוד.
ארבל אסטרחן: בחוק יסוד: הכנסת, כתוב שהמצב הרגיל הוא שהכנסת תדון ותחליט בכל מספר חברים אם אין הוראה אחרת בחוק.
ארבל אסטרחן: אנחנו, בחוק הזה, מכניסים סעיף חדש שמסמיך את הכנסת לקבוע בתקנונה מניין חברים ואת זה צריך לאשר בקריאה ראשונה.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את אישור התיקון.
אברהם בורג: ראש הממשלה ושריה.
סאלח טריף: אבקש להוסיף את ההערה הזאת.
ארבל אסטרחן: ראש הממשלה או אחד השרים.
סאלח טריף: "(ג) לאחר הצגת השאילתה המהירה, יענה השר הנשאל מהמקום, במשך זמן שלא יעלה על דקה אחת, ואולם רשאי ראש הממשלה לענות במקום כל אחד מהשרים.
סאלח טריף: עבר חבר הכנסת או השר את זמן הדיבור המוקצב לו, יורה לו יושב ראש הישיבה לחזור למקומו ויסגור את המיקרופון בו הוא מדבר.
סאלח טריף: תיקון זה יעמוד בתוקפו חצי שנה מיום קבלתו.
אברהם בורג: נציג הממשלה יענה.
אברהם בורג: השר רמון יענה כי השרים ממילא לא יודעים מה קורה בממשלה.
אברהם בורג: אחד הדברים של הכלי הזה הוא הגברת הפיקוח של הכנסת על הממשלה.
עופר חוגי: אדוני היושב ראש, מה עושים כאשר ראש הממשלה או אחד השרים לא מגיע לישיבה?
אברהם בורג: אדוני ישאיר לי את העניין הזה.
אריה האן: גב' ארבל אסטרחן העירה הערה נכונה; לגבי השאילתות הדחופות, שאילתות בעל פה ושאילתות רגילות, כתוב: הכנסת ה-14, וצריך לשנות את זה.
צבי ענבר: העניין הזה לא עומד על סדר היום.
אריה האן: אם כך אני מציע להכניס זאת לסדר היום של הישיבה הבאה.
אריה האן: צריך לתקן: לכנסת ה-15.
צבי ענבר: יכול להיות שאחרי שזה כבר היה בשתי כנסות, אפשר, אולי, להכניס את זה כחלק מהתקנון.
אריה האן: אדרבא.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את אישור תיקון התקנון.
סאלח טריף: נעבור לנושא הבא על סדר יומנו – הרכב הוועדה הציבורית לעניין שכר חברי הכנסת.
סאלח טריף: הרכב הוועדה הציבורית לעניין שכר חברי הכנסת
סאלח טריף: החלטנו, במספר החלטות מקדמיות בוועדת הכנסת, שלא נקבל שום החלטה בעניינים שהם בתחום סמכותנו בנושא שכר חברי הכנסת, תנאי עבודתם של חברי הכנסת וכל מה שנלווה לזה.
סאלח טריף: את ההחלטה הזאת יישמנו בכך שהקמנו בשעתו את ועדת גלנור לבדיקת תנאי עבודתם של חברי הכנסת וכל העניינים שקשורים לזה ואני מקווה שבחודש הקרוב ועדת גלנור תניח בפנינו את מסקנותיה.
סאלח טריף: אנחנו תמיד נתונים לביקורת אבל כאשר ועדה ציבורית חיצונית בודקת את הדברים - זאת הדרך הראויה.
סאלח טריף: נתבקשנו לחוות דעה בנושא של מענק הסתגלות שניתן לחברי הכנסת בשלהי הכנסת הקודמת ומצאנו לנכון להודיע לבג"ץ שגם בעניין הזה לא נקבל החלטה אלא נעביר אותו להחלטתה של ועדה ציבורית.
סאלח טריף: יושב ראש הכנסת ועבדכם הנאמן שוקדים על המדוכה כדי למצוא אנשים מתאימים לניהול הוועדה החשובה וראשית כל אני מבקש לדווח לכם, היות והרכב הוועדה טרם הושלם אבל אני יכול בשלב הזה להודיע שהוועדה תהיה בראשות השופט בדימוס שאול אלוני שהביע נכונות ליטול חלק בעניין הזה ולכהן כיושב ראש הוועדה הציבורית.
סאלח טריף: אני מקווה שבמהלך השבוע הבא נוכל להביא לאישור הוועדה את ההרכב המלא של הוועדה הציבורית.
סאלח טריף: נעבור לנושא הבא על סדר יומנו – קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק.
סאלח טריף: קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק
סאלח טריף: הצעת חוק הרשויות המקומיות – יועצת לענייני מעמד האישה, התשנ"ט-1999, של חברת הכנסת יעל דיין וקבוצת חברי כנסת.
סאלח טריף: חברת הכנסת יעל דיין ביקשה להעביר את הנושא לוועדה לקידום מעמד האישה ובמליאה, כמובן, לא נקבעה ועדה כאשר היו מספר הצעות להעביר את העניין לוועדת הפנים אם אינני טועה.
יעל דיין: הוועדה בראשותי עסקה בחקיקה והיא עוסקת בפיקוח, בקרה, על כל הנושא של הרשת של ממונות על מעמד האישה באשר הן.
יעל דיין: זה כולל משרדי ממשלה שיש בהן ממונה על מעמד האישה והן מדווחות, והקשר הוא עם הוועדה למעמד האישה.
יעל דיין: הקמת הרשות הממשלתית למעמד האישה, כבוד היושב ראש, שהיא ת"פ במשרד ראש הממשלה, החקיקה של הקמת הרשות נעשתה בוועדה שלנו.
יעל דיין: קביעת הממונות במשרדי הממשלה נעשתה דרכנו, ההסכמה לגבי החוק הזה הוא חוק שעוסק, אני לא רוצה להשוות למועצות דתיות אבל אני מניחה שמועצות דתיות נמצאות בכפוף למשרד לענייני דתות ולא למשרד הפנים.
יעל דיין: אני מבקשת, בהסכמה עם שר הפנים שקיבל את הערעור שלי, להעביר את החקיקה אלינו כי יש בה משום קביעת מדיניות לגבי שיפור מעמד האישה.
יעל דיין: הדבר יעשה בשיתוף פעולה מלא, כמובן, עם משרד הפנים ועם הרשות המקומית שתמכה בחוק.
יאיר פרץ: אני מציע להעביר את הנושא לוועדה משותפת.
סאלח טריף: חבר הכנסת דוד אזולאי, מה דעתך?
סאלח טריף: חברת הכנסת יעל דיין מציעה להעביר את הצעת חוק הרשויות המקומיות (יועצת לענייני מעמד האישה), התשנ"ט-1999, לוועדה לקידום מעמד האישה.
דוד אזולאי: אני חושב שכל התחום המוניציפלי צריך להיות בוועדת הפנים.
דוד אזולאי: אם מאשרים דברים כאלה בוועדות אחרות – הגורמים הרלוונטיים באים אלינו בטענות כיוון שאיננו יודעים על מה מדובר לכן בקשתי היא להעביר את העניין לוועדת הפנים.
דוד אזולאי: זה נושא נטו ששייך לתחום המוניציפלי.
יולי יואל אדלשטיין: אני נטול אינטרסים כיוון שאני חבר בשתי הוועדות ואני עד לפעילות של חברת הכנסת דיין בנושא הזה, אבל אולי, באמת, יש מקום לוועדה משותפת - - -
יאיר פרץ: זאת ההצעה שלי.
מאיר שטרית: אני מציע שיושבי ראש שתי הוועדות ייפגשו ויגיעו כדי הסכמה - - -
דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני מציע להעביר את הנושא לוועדת הפנים ונקיים את הדיון בנוכחות יושבת ראש הוועדה למעמד האישה.
יעל דיין: למה לא היתה עד עכשיו יועצת למעמד האישה?
יעל דיין: למה יש את זה בצורה ספורדית?
יעל דיין: למה יש מועצות נשים רק ב-70 רשויות מקומיות כשאנחנו עובדים על מדיניות אתן?
יעל דיין: למה יש התנגדויות של חלק מהרשויות המקומיות?
יעל דיין: זה נושא חדשני, מדובר על קידום נשים - - -
סאלח טריף: מה דעתו של היועץ המשפטי של הוועדה?
אברהם פורז: אתה סתם מכניס אותו לבוץ; זה עניין של החלטה פוליטית.
סאלח טריף: אתה יודע מה?
סאלח טריף: זאת גם החלטה פוליטית.
צבי ענבר: בדרך כלל אני לא אוהב ועדות משותפות אבל נדמה לי שבמקרה הזה הצעתו של חבר הכנסת יאיר פרץ מתאימה כיוון שפה החוק הוא בתחום ועדת הפנים – אין על כך ספק, יחד עם זאת מדובר על נושא שעניינו מעמד האישה ולעניין הזה יש ועדה מיוחדת כפי שחברת הכנסת יעל דיין הבהירה לכן במקרה הזה אני סבור שהקמת ועדה משותפת תהיה הפיתרון הנכון.
יעל דיין: אני מסכימה להקמת ועדה משותפת בתנאי שהיא תהיה בראשותי.
מאיר שטרית: אני מציע ליושב ראש הוועדה לתת פסק זמן למחשבה נוספת בעניין הזה.
דוד אזולאי: אני מבטיח לך שאני אתן לך את הכבוד הראוי - - -
יאיר פרץ: אני מבין שחבר הכנסת אזולאי מסכים לאשר את חברת הכנסת יעל דיין כיושבת ראש הוועדה - - -
סאלח טריף: אם כך נאשר את הוועדה המשותפת ונברך את ראשי הוועדות על ההסכמה שהושגה.
דוד אזולאי: בראשות חברת הכנסת יעל דיין.
סאלח טריף: אני מודה לשני ראשי הוועדות.
סאלח טריף: הצעת חוק שירות הציבור (השתתפות בהוצאות הגנה), התשנ"ט-1999, של חבר הכנסת יוסי כץ וקבוצת חברי כנסת.
יוסי כץ: אני הצעתי להעביר את הנושא לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את העברת הנושא לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
סאלח טריף: הצבעה העברת הנושא לוועדת החוקה, חוק ומשפט, אושר.
סאלח טריף: הצעת חוק עזרא ראשונה, התשנ"ט-1999, של חבר הכנסת אברהם יחזקאל.
סאלח טריף: אני מעמיד את הנושא הזה להצבעה, להעברתו לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
סאלח טריף: הצבעה ההצעה להעביר את הנושא לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות התקבלה.
אופיר פינס-פז: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.
אופיר פינס-פז: האם הבקשה במכתב שמזכיר הכנסת כתב ליושב ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת סאלח טריף, מעוגנת בתקנון?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ועדת הכנסת יכולה לקבוע מה שהיא רוצה לגבי מסגרת דיון בהצעה להביע אי אמון בראש הממשלה.
אופיר פינס-פז: אני בכל זאת מבקש לדעת האם הבקשה היא על פי התקנון?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר לקבוע את מסגרת הדיון לשעה, שעתיים, שלוש כאשר מחלקים אותה באופן יחסי לסיעות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש מה שנקרא: הודעות סיעות, ואילו כאן - - -
ראובן ריבלין: אני מציע 8 דקות לסיעות הגדולות - - -
אופיר פינס-פז: להזכירכם, הבקשה הוגשה לנו בגלל יום הגימלאי שחוגגים אותו היום ואני חוזר ושואל האם הבקשה שהוגשה לנו נחשבת חוקית?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בהסכמה – הכל ייתכן.
צבי ענבר: על פי סעיף 148 לתקנון, אם יש הסכמה - - -
אופיר פינס-פז: מה קורה אם אין הסכמה?
צבי ענבר: אם אין הסכמה כי אז ההחלטה צריכה ליפול במסגרת התקנון.
אופיר פינס-פז: נתבקשנו על ידי יושב ראש הכנסת לקיים דיון מקוצר בהצעה להביע אי אמון בראש הממשלה כיוון שחוגגים היום בכנסת את יום הגימלאי.
אופיר פינס-פז: בעיקרון אנחנו נענים לבקשה אלא שאני סבור שהבקשה של יושב ראש הכנסת מוגזמת ביותר; הוא מציע 3 דקות לכל נואם – וכאמור לדעתי זה מוגזם - - -
ענת מאור: אני מבקשת להגיב על הצעתך - - -
אופיר פינס-פז: טרם הצגתי את הצעתי.
אופיר פינס-פז: מכל מקום אני מציע 7 דקות לארבע הסיעות הגדולות ו- 5 דקות ליתר הסיעות – הבינוניות והקטנות.
אופיר פינס-פז: כאמור 7 דקות תינתנה לארבע הסיעות הגדולות; ישראל אחת, הליכוד, ש"ס ומרצ, ו- 5 דקות לשאר הסיעות.
אופיר פינס-פז: לפותח תינתנה 5 דקות.
יולי יואל אדלשטיין: מדוע 5 דקות לפותח?
יולי יואל אדלשטיין: זה הנוהג?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בהסכמה אפשר לקבוע פרק זמן כזה.
אופיר פינס-פז: אני מציע לתת לפותח 7 דקות רשות דיבור.
ראובן ריבלין: מי שמנמק את אי האמון?
ראובן ריבלין: זה דבר שקבוע בחוק.
אופיר פינס-פז: יושב ראש הכנסת הציע לתת לו 5 דקות ואילו אני מציע לתת לו 7 דקות.
אופיר פינס-פז: רשות הדיבור לחברת הכנסת ענת מאור.
ענת מאור: אני מבקשת להסב את תשומת לבכם לדבר שנקלענו אליו; בסך הכל את הימים המיוחדים בכנסת עושים בימי שלישי בשבוע, ואסור לנו להסתבך עם דברים כאלה - - -
אופיר פינס-פז: אני באמת לא מבין למה יום הגימלאי נקבע להיום, יום שני בשבוע.
ענת מאור: כיוון שההסתבכות כבר קרתה אני מבקשת להסב את תשומת לבכם לכך שיהיו כאן
ענת מאור: היום בין 200 ל- 300 גימלאים שעושים מאמץ אדיר כדי להגיע לכנסת, ומה שחבר הכנסת אופיר פינס-פז מציע עכשיו לא פותר להם את הבעיה.
ענת מאור: אף אחד מהם לא יישאר לדיון שיתקיים במליאה - - -
ענת מאור: כיוון שהארוע שלהם מתחיל בשעה שלוש ויסתיים בשעה ארבע או ארבע ורבע, אבל נניח שימשכו אותו עד שעה חמש - - -
אופיר פינס-פז: הבקשה שקיבלנו מדברת על לא לפני שעה חמש.
ענת מאור: אם תקבע בהצעת אי האמון שאמורה להתקיים היום, 5 דקות לכל סיעה, 7 דקות לסיעות הגדולות, ולפותח – 7 או 10 דקות, - - -
אופיר פינס-פז: העניין ייגמר בחמש וחצי.
ענת מאור: לא יכול להיות.
ענת מאור: מכל מקום אנחנו צריכים לפנות בבקשה ליושב ראש הכנסת לא לקיים ארועים כגון אלה בימי שני בשבוע.
אופיר פינס-פז: את יום הגימלאי לא יושב ראש הכנסת קבע כיוון שזה נחשב יום בין לאומי.
ענת מאור: זה לא יום הגימלאי הבין לאומי.
ענת מאור: יושב ראש הכנסת אישר את התאריך הזה.
אופיר פינס-פז: אנחנו מסתבכים כיוון שמה שיושב ראש הכנסת מבקש מאתנו הוא בניגוד לתקנון ואנחנו לא נקבל החלטות בניגוד לתקנון, גם לא בהסכמה, אם כי בהסכמה הכל אפשרי.
צבי ענבר: שיקדים את הישיבה בשעה.
אופיר פינס-פז: ההערה של חברת הכנסת ענת מאור היא בהחלט במקומה אבל אני סבור שההצעה שלי היא המינימלית ביותר האפשרית - - -
מאיר שטרית: מה היא הצעתך?
אופיר פינס-פז: 7 דקות לסיעות הגדולות, ו- 5 דקות לסיעות הבינוניות והקטנות.
ענת מאור: מה שהיועץ המשפטי של הוועדה הציע הוא, לדעתי, רעיון טוב.
אופיר פינס-פז: לדעתי הוא בלתי אפשרי.
צבי ענבר: אפשרי – באישור ועדת הכנסת.
אופיר פינס-פז: ההצעה הזאת איננה רצינית.
אופיר פינס-פז: רשות הדיבור לחבר הכנסת יולי אדלשטיין.
יולי יואל אדלשטיין: אין לי דבר וחצי דבר עם הסיעה שמגישה את ההצעה להביע אי אמון בראש הממשלה אבל למיטב זיכרוני אין מגישים הצעות אי אמון כל שבוע.
יולי יואל אדלשטיין: כיוון שבכל זאת עשו זאת אז גם לקצץ את הדיון וגם לקצץ למגיש ההצעה את הזמן - - -
ענת מאור: למגיש - אסור לקצץ את הזמן.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא מבין מדוע לא נמצא כאן נציג של הסיעה שמגישה את ההצעה להביע אי אמון בראש הממשלה אבל לדעתי לא ראוי בכלל לקצץ את ההצעה של סיעת שינוי בלי שנציג של אותה סיעה נוכח כאן.
אופיר פינס-פז: הדבר היחיד שאפשר לומר לי הוא לשמור להם על ה- 10 דקות - - -
יולי יואל אדלשטיין: א' - אם כך קודם כל נשמור להם את 10 הדקות; ב' – גם לגבי כל השאר – ראוי שנציג של סיעת שינוי יהיה נוכח בישיבה.
אופיר פינס-פז: לסיעת שינוי יש נציג קבוע בוועדת הכנסת אבל הוא לא בא לישיבה.
יולי יואל אדלשטיין: גם אני, עד לפני רבע שעה, לא ידעתי מה סדר היום של הישיבה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: ידעתי שהיום אמור להיות כאן דיון על חוק הדיור הציבורי.
צבי ענבר: קביעת מסגרת הדיון להצעה להביע אי אמון בראש הממשלה נרשמה כסעיף בסדר היום של הישיבה הזאת.
ראובן ריבלין: אם סיעה מגישה הצעה להביע אי אמון בראש הממשלה – אי אפשר לקצץ לה בזמן וצריך לאפשר לה לדבר 10 דקות.
ראובן ריבלין: באשר לדיון הסיעתי, אני מסכים שלא צריך שמהליכוד ידברו 3 אנשים ומהעבודה ידברו 3 אנשים, וגם לסיעות הקטנות לא מקצצים בזמן.
ראובן ריבלין: כל אחת מהן מקבלת 5 דקות כאשר ממילא היו להן 5 דקות.
ראובן ריבלין: אני מציע שהסיעות הגדולות תקבלנה באופן חד פעמי 7 או 8 דקות, הסיעות הקטנות – 5 דקות - - -
יולי יואל אדלשטיין: דובר אחד מכל סיעה.
אופיר פינס-פז: אם כך אישרנו 7 דקות לסיעות הגדולות,, 5 דקות לסיעות הבינוניות והקטנות, ו- 10 דקות לפותח.
מאיר שטרית: אני מציע לקבוע זאת כנוהל קבוע להצעות להביע אי אמון בראש הממשלה.
ראובן ריבלין: לא צריך להגזים.
ראובן ריבלין: הואיל ויושב ראש הכנסת עומד לצאת לשליחות, וצריך למנות לו ממלא מקום, אני מציע את חברת הכנסת נעמי חזן.
אופיר פינס-פז: כידוע לך אני לא מכהן כיושב ראש הקבוע של ועדת הכנסת.
אופיר פינס-פז: את הפנייה הזאת אתה צריך להפנות אליו.
סאלח טריף: אנחנו עוסקים בנושא קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הדיור הציבורי.
סאלח טריף: אני קורא: "חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 2), התש"ס-1999".
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד - אין
סאלח טריף: הצעת החוק הזאת תועבר לוועדת הכלכלה.
סאלח טריף: ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר-היום
אליעזר כהן: אני ביקשתי לדבר על הקמת משמר אזרחי של הרשות הפלסטינית בירושלים, ואני לא מבין מדוע לא אישרו לי את זה.
סאלח טריף: חבר-הכנסת דהאמשה, נציג הנשיאות, ינמק.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כפי שכולנו יודעים, נשיאות הכנסת לא מצאה מקום לכלול את הנושא הזה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: מלבד זה, יש הצעה רגילה בנושא.