GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליעזר זנדברג: בנסיבות האלה, כאשר אתה קובע דיון סיעתי כזה או אחר, לדעתי, אתה מונע את האפשרות האמיתית לקיים דיון עם כל מיגוון הדעות.
אליעזר זנדברג: אני יודע לאיזה כיוון אתה רוצה ללכת כי הצעת להרחיב את המסגרת של הדיון הסיעתי הרגיל.
אליעזר זנדברג: אבל אין הגיון להרחיב אותה או לדחות אותה.
אליעזר זנדברג: בוא ניתן לכל חבר כנסת שרוצה, לעלות ולדבר.
אליעזר זנדברג: לדעתי זה חיוני.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לתמוך בדעה של חבר-הכנסת זנדברג שאכן רק דיון אישי יכול להיות צודק ומשקף במקרה הזה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הענין כל כך חשוב וכל כך מסעיר את הציבור, תנו לאנשים להתבטא.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי שלא רוצה שלא ידבר, מי שרוצה שיעלה וידבר.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לדבר בעד הכיוון שיושב ראש הוועדה הציע למרות שאלוהים עדי שלא החלפתי איתו מלה על זה.
אופיר פינס-פז: אני חושב שאם יהיה דיון אישי נסיים אותו בסביבות 12 בלילה.
אופיר פינס-פז: אם נחליט כך אז בסופו של דבר הדיון יימרח, יהיה מגושם, מסורבל ולא אסתטי.
אופיר פינס-פז: לכן, כדי לשמור על מסגרת זמן מכובדת אני בעד דיון סיעתי שיתחיל באיזה שהוא מקום ויסתיים באיזה שהוא מקום.
אופיר פינס-פז: לגבי המסגרת הסיעתית שאתה מציע, אני מקבל את המסגרת המורחבת, אבל אני עדיין סביר שלא צריך לפצל מעבר לחמש דקות.
אופיר פינס-פז: אי-אפשר להפוך את הענין הזה לבדיחה.
אופיר פינס-פז: הענין של השלוש דקות.
אופיר פינס-פז: היו"ר סאלח טריף: אני אמרתי 10 דקות לסיעות הקטנות.
אופיר פינס-פז: אני מציע שאת הפיצול במסגרת הדיון הסיעתי תגביל ל5- דקות.
אופיר פינס-פז: גם אם יש סיעה שיש בה יותר מדעה אחת, אז ידבר אחד שהוא בדעה אחת והשני שהוא בדעה האחרת.
נעמי חזן: אחד התפקידים שלנו הוא להבחין בין סוגים שונים של דיונים.
נעמי חזן: הדיון היום הוא הודעה מדינית זה לא דיון על הסכם שלום.
נעמי חזן: בעבר קבענו כלל שבהסכמי שלום זה דיון אישי וכל חבר כנסת צריך להביע את דעתו או את דעתה.
נעמי חזן: אבל פה מדובר בהודעה מדינית, ומשום הרגישות והחשיבות של ההודעה המדינית, אתה הרחבת בהצעה שלך, לדעתי בצדק רב, לתת יותר אפשרויות ליותר חברי כנסת להתבטא.
נעמי חזן: אם נשמור על האבחנה בין דיון בהסכם שלום להודעה מדינית של ראש הממשלה, חייבים לשמור על הכלל של דיון סיעתי, ודיון סיעתי רחב כפי שהצעת הוא נכון וצודק במסגרת הרחבה יותר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש לי הצעה שאולי תציל את כל המצב.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מציע שהסיעות הגדולות תסתפקנה בדיון סיעתי, והסיעות הקטנות תקבלנה דיון אישי.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כולם יצאו נשכרים.
יולי יואל אדלשטיין: באופן אישי בוודאי לא אסתיר שהנושא מאוד חשוב לי והייתי מאוד רוצה להתבטא בנושא.
יולי יואל אדלשטיין: אבל אני מאוד מתרשם מהנימוקים, במיוחד מה שאמר כאן חבר-הכנסת זנדברג שיש גם סיעות חצויות, ואני לא בדיוק מבין איך.
יולי יואל אדלשטיין: כרגע, כולי חצוי ואני חושב שאם נחליט על דיון אישי - וצריך להחליט על דיון אישי - אבל אולי תגידו לי, נניח שחבר בסיעה לא מדבר, האם, על פי התקנון, יש אפשרות להעביר זמן אחד לשני במליאה?
יולי יואל אדלשטיין: מצד שני, אני לא יודע מה תהיה היכולת של חברי הכנסת להביע את דעתם בשלוש דקות.
נעמי חזן: לא, 5 דקות.
יאיר פרץ: בשל חשיבות הנושא הייתי מעדיף באמת דיון אישי.
יאיר פרץ: אבל אם לא, אז לפחות חלוקת הזמן תהיה על הבסיס הזה: הסיעות הגדולות - 5 דוברים; 4 דוברים ו3- דוברים.
יאיר פרץ: היו"ר סאלח טריף: בכך אני מעלה את כל הרף.
יאיר פרץ: אני מציע 25 דקות לסיעות הגדולות; 20 דקות למרצ; ו15- דקות לכל היתר.
ישראל כץ: אני חושב שהנושא הזה הוא יותר מהסכם שלום.
ישראל כץ: הוא גם הסכם שלום וגם הסכם כניעה.
ישראל כץ: מדובר כאן על שטח ריבוני של מדינת ישראל - - -
נעמי חזן: כאן זו לא המליאה.
ישראל כץ: אני לא בא לשכנע כאן, אני מדגיש את חשיבות הענין.
ישראל כץ: מדובר על שטח ריבוני.
ישראל כץ: מדובר על החלטה שאם תגיע לכנסת יידרש רוב של 61 חברי כנסת.
ישראל כץ: מדובר על דבר שעיני כל הציבור נשואות אליו, וזכותו של כל חבר כנסת, וחובתו להביע את עמדתו כבר עכשיו כדי לתת לו אפשרות להשפיע על הציבור, וזו מטרת הדיונים בכנסת.
ישראל כץ: מעט מאוד דיונים יש להם חשיבות מבחינת היכולת להשפיע או לפנות לציבור או לחברי הכנסת כמו הדיון הזה.
ישראל כץ: אני עצמי הייתי רוצה לשמוע דעות ונימוקים בנושא הזה.
ישראל כץ: לכן אני מציע דיון אישי, אם יש לוועדה סמכות לקצוב 5 דקות לדובר, בדיון אישי, זה עוד יותר טוב.
אופיר פינס-פז: אני נסוג מההצעה שלי, ואני חוזר להצעה המקורית של היושב ראש שאומרת 3 דוברים מכל סיעה.
סאלח טריף: רבותי, יהיו לנו אין סוף הזדמנויות לדבר.
סאלח טריף: אנחנו רק בתחילת הדרך.
סאלח טריף: לכן, הצעתי היא 20 דקות לסיעות הגדולות; לסיעת מרצ - 15 דקות; ולכל יתר הסיעות - 10 דקות כאשר תהיה להן אפשרות פיצול לשניים או לשלושה חברים בסיעה.
ראובן ריבלין: תציע את הצעתך מול דיון אישי.
סאלח טריף: מאה אחוז.
יאיר פרץ: אני מבקש להצביע גם על ההצעה שלי.
סאלח טריף: אעלה להצבעה הצעה מול הצעה.
סאלח טריף: הצעה שלי היא: 20 דקות; 15 דקות; 10 דקות עם אפשרות פיצול עד 3.
סאלח טריף: הצעה שניה: דיון אישי, 5 דקות לכל דובר.
סאלח טריף: מי בעד ההצעה הראשונה שהיא הצעה שלי?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד - 9 נגד - אין נמנעים - 1
סאלח טריף: מי בעד ההצעה השניה?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - אין נמנעים - 1
סאלח טריף: אני קובע שההצעה הראשונה התקבלה.
סאלח טריף: בוקר טוב לתלמידי בית ספר "בושמת".
סאלח טריף: ברוכים הבאים.
סאלח טריף: אנחנו מתחילים בנושא: ערעורים על החלטת יושב ראש הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.
סאלח טריף: יש שלושה ערעורים.
סאלח טריף: הראשון, של חבר הכנסת ליצמן.
סאלח טריף: חבר הכנסת יעקב ליצמן נמצא כאן?
סאלח טריף: איננו נוכח.
אופיר פינס-פז: הערעור בוטל, כיוון שחבר הכנסת ליצמן איננו כאן.
סאלח טריף: חבר הכנסת זאבי, אתה מערער על ההחלטה לגבי ההצעה שלך בנושא: "מוסדות הווקף ממשיכים בעבודות בהר הבית למרות ההבנות עם הממשלה והיום לפנות בוקר פינו כ150-משאיות פסולת בניין ועפר משטח הר הבית".
סאלח טריף: בבקשה, חבר הכנסת זאבי.
סאלח טריף: לאיזה יום אתה מתכוון כשאתה כותב "והיום לפנות בוקר"?
רחבעם זאבי: כשהגשתי את הבקשה, ביום שני.
רחבעם זאבי: חששתי שתהיה מכשלה בהצעה הזאת, כי בנשיאות יגידו: הרי דנו בנושא בשבוע שעבר, אבל כשפתחו את החדשות ואמרו: הלילה 150 משאיות פינו משם חומרים, תיארתי לי איזה מצב רוח יש לאמיר דרורי.
רחבעם זאבי: זה הרס בלתי הפיך, אי אפשר יהיה לתקן את המצב.
רחבעם זאבי: זה הרס הארכיאולוגיה במקום הכי חשוב בעולם.
רחבעם זאבי: ולכן הגשתי את הבקשה להכיר בדחיפות ההצעה לסדר היום.
רחבעם זאבי: אולי הייתי צריך להדגיש את המלה "חידוש", היינו לכתוב: ממשיכים, או חידשו, כדי למנוע את המכשלה הזאת.
סאלח טריף: סגני היושב ראש חבר הכנסת מקסים לוי או חברת הכנסת נעמי חזן, אתם יכולים להתייחס לענין זה?
נעמי חזן: אדוני, הנושא הזה נדון בהרחבה.
רחבעם זאבי: הנה.
נעמי חזן: מבחינה תקנונית הוא נדון בהרחבה.
נעמי חזן: הדיון על כל היבטיו יימשך בוועדת החוץ והביטחון.
נעמי חזן: חשבנו שיש נושאים דחופים יותר וחשובים יותר.
נעמי חזן: אני חוזרת ומדגישה מה שידוע לכולנו - - -
רחבעם זאבי: מה יותר חשוב מהר הבית?
נעמי חזן: לך אולי הר הבית יותר חשוב.
רחבעם זאבי: אולי לאתאיסטים הוא לא חשוב.
נעמי חזן: אני רק אסיים את המשפט, אדוני היושב ראש.
נעמי חזן: אני חוזרת ומדגישה שנשיאות הכנסת מאשרת חמש הצעות דחופות או חמישה נושאים דחופים בכל שבוע, ובאמת היו נושאים יותר בוערים, הגם שהנושא נדון, ועל פי תקנון הכנסת, אין לשוב ולדון באותו נושא.
סאלח טריף: חבר הכנסת זאבי, השבוע יש תשובה גם בהצבעה בכנסת - - -
רחבעם זאבי: לא על מה שאני מעלה.
רחבעם זאבי: היתה הבנה בין הווקף לבין הממשלה, והם הפרו אותה.
רחבעם זאבי: זה דבר חמור.
אופיר פינס-פז: ואתה פורמליסט.
רחבעם זאבי: אני רוצה לראות שלא תצביע אתי.
סאלח טריף: אנחנו עוברים להצבעה.
סאלח טריף: ה צ ב ע ה הערעור של חבר הכנסת ר' זאבי בנושא "מוסדות הווקף ממשיכים בעבודות בהר הבית למרות ההבנות עם הממשלה והיום לפנות בוקר פינו כ150- משאיות פסולת" - לא נתקבל.
סאלח טריף: 3 נגד 3.
סאלח טריף: הערעור לא נתקבל.
רחבעם זאבי: רק תגיד לי מי הצביע נגד.
רחבעם זאבי: אני יושב פה שנים, כל השנה אני יושב פה, ואני אזכור לכם את זה.
רחבעם זאבי: ידעתי שיש נושאים שיאושרו.
רחבעם זאבי: אמרתי שזה יותר דחוף מהכל, ואתם יודעים שכל שבוע אני מצליח להציע הצעה שמאושרת.
רחבעם זאבי: כתבתי את מה שכתבתי מפני שזה הכי דחוף והכי חשוב.
רחבעם זאבי: אז מי הצביע נגד?
רחבעם זאבי: - אחד, שניים, ומי השלישי?
רחבעם זאבי: - אתה נגדי.
רחבעם זאבי: ניפגש.
אופיר פינס-פז: בסוף אני אאמין לחבר הכנסת מיכאל איתן.
אופיר פינס-פז: לא כדאי לך.
מקסים לוי: אדוני היושב ראש, אני יכול להעיר הערה?
מקסים לוי: חבר הכנסת זאבי, לא שהענין לא נראה לי.
מקסים לוי: חברת הכנסת נעמי חזן דיברה על זה.
מקסים לוי: הנשיאות יושבת ומאשרת דברים דחופים, ולאחר מכן באים לפה, לוועדת הכנסת, ומעלים את כל הנושאים האחרים שלא התקבלו בנשיאות.
מקסים לוי: זה לא סדר תקין.
מקסים לוי: אני חושב שהנושא שלך הוא נושא דחוף—--
רחבעם זאבי: אז אתה חוזר בך מההצבעה?
מקסים לוי: --והוא יכול להיות נדון גם בשבוע הבא.
מקסים לוי: לא, אני לא חוזר בי מההצבעה, חבר הכנסת זאבי.
אופיר פינס-פז: אני מבקש לדעת אם האיומים של חבר הכנסת זאבי היו ברוח טובה או שנאמרו ברצינות.
רחבעם זאבי: ימים יגידו.
רחבעם זאבי: ניפגשה בקצה המשעול.
סאלח טריף: אנחנו עוברים לערעור הבא והוא הערעור של חבר הכנסת גפני בנושא: "מחזה אנטישמי המוצג בגרמניה על ידי המחזאי מוטי לרנר".
סאלח טריף: בבקשה, חבר הכנסת גפני.
משה גפני: אדוני היושב ראש, מוטי לרנר מציג מחזה אנטישמי לכל דבר וענין בגרמניה.
משה גפני: אני רוצה לקרוא בפני חברי הוועדה ובפניך, אדוני היושב ראש, רק קטע אחד שתפרסם בעתון "מעריב" משבוע שעבר: "החרדים, על פי לרנר, רוצים מלחמה כדי שיוכלו להתפרנס מקבורת החיילים: 'החללים יצטרכו מטהרי גופות, מוכרי תכריכים ואומרי 'קדיש', שלושה רוחצים, שני מברכים וארבעה נושאי ארון.
משה גפני: כולם משלנו.
משה גפני: אם יהיו להם 20 אלף חללים במלחמה הבאה עלינו לטובה, לנו יהיו עוד 100 אלף משרות.
משה גפני: עכשיו הם יפרנסו אותנו גם במותם'" .
משה גפני: כך אומרת דמות חרדית במחזה, וכל זה על אדמת גרמניה.
רחבעם זאבי: מחזה של מחזאי ישראלי.
משה גפני: וכל זה על אדמת גרמניה, מה שתיאטרון הקאמרי לא אפשר כאן.
סאלח טריף: מי בעד אישור הערעור של חבר הכנסת משה גפני?
נעמי חזן: רק רגע, אני מבקשת להציג את עמדת הנשיאות.
אופיר פינס-פז: אני לא מבין מה אתה עושה, אדוני היושב ראש - - -
סאלח טריף: לא כל דבר הוא בבחינת דבר שצריך להפיל.
מקסים לוי: אם אתה רוצה להצביע כבר - - -
סאלח טריף: רגע, אני רוצה לנמק.
רחבעם זאבי: אני רוצה להגן עליך, אדוני היושב ראש.
סאלח טריף: אני רגיש לנושאים היהודיים, זה הכל.
נעמי חזן: אני רוצה להציג את עמדת הנשיאות.
נעמי חזן: בנושא הזה אין דחיפות, אדוני.
נעמי חזן: זה נעשה מחוץ לתחומי מדינת ישראל.
נעמי חזן: לא ידעתי שמדינת ישראל ריבונית גם בגרמניה.
רחבעם זאבי: אבל החלטה של כנסת ישראל משפיעה על הגרמנים.
נעמי חזן: הנושא הזה הוא חשוב.
נעמי חזן: אם חבר הכנסת גפני חושב שהוא כל כך חשוב, הוא יכול להציע אותו במסגרת המכסה.
נעמי חזן: זו הצעה רגילה, לא דחופה, ואין סיבה לאשר אותה כהצעה דחופה.
מקסים לוי: אני רק רוצה להשלים.
מקסים לוי: הרי אמרנו שלא יכול להיות שוועדת הכנסת תהיה מרוקנת מכל סמכות ולא תוכל להתייחס לנושאים כאלה ואחרים.
מקסים לוי: נדמה לי שאפשר לאשר הצעה אחת מבין נושאים רבים שנדחו, וזאת היתה הצעה שיושב ראש הכנסת אישר עם יושב ראש הוועדה - - -
סאלח טריף: אני לא רואה את זה ככלל, עם כל הכבוד ליושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: הכלל הוא שמה שנראה בעיני ועדת הכנסת כדחוף ושהנשיאות לא אישרה - הוועדה תאשר.
סאלח טריף: אם יושב ראש הכנסת סבר שאנחנו יכולים לאשר הצעה אחת, אנחנו נוכל להפתיע אותו.
נעמי חזן: אני רק רוצה להשלים את הדברים במשפט אחד.
מקסים לוי: אמרתי שהצעה כזאת הועלתה.
אופיר פינס-פז: יש שיקול דעת.
סאלח טריף: לוועדה יש שיקול דעת, יושבים בה נציגי סיעות.
נעמי חזן: --
סאלח טריף: אבל אנחנו מביאים בחשבון את ההערה של חבר הכנסת מקסים לוי.
סאלח טריף: רבותיי, אנחנו עוברים להצבעה.
סאלח טריף: מי בעד אישור הערעור של חבר הכנסת גפני?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה הערעור של חבר הכנסת משה גפני בנושא "מחזה אנטישמי המוצג בגרמניה על ידי המחזאי מוטי לרנר" לא התקבל.
אופיר פינס-פז: רבותיי, זו הצעה רגילה לגמרי.
קריאה: אבל אין לו מכסה.
אופיר פינס-פז: חבר הכנסת גפני, תעלה את זה עכשיו כהצעה רגילה במכסה שלנו.
משה גפני: בסדר, חבר הכנסת פינס.
סאלח טריף: רבותיי, אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון - איסור העסקת עוזרים פרלמנטריים מדרגת קרבה ראשונה), התשנ"ט1999-, של חבר הכנסת אבי יחזקאל - הכנה לקריאה ראשונה.
יעקב ליצמן: יש גם ערעור שלי.
סאלח טריף: קראתי בשמך, ולצערי, לא היית בנמצא, ולכן אוטומטית הערעור לא מועלה.
יעקב ליצמן: גם על זה אני מגיש ערעור.
סאלח טריף: לפי יחסי הכוחות כאן, לא כדאי לך אפילו להעלות אותו.
יעקב ליצמן: אולי כן.
סאלח טריף: אם אתה מתעקש, ברשותכם, חברי הוועדה, אעשה הפסקה מתודית לשתי דקות כדי לאפשר לחבר הכנסת ליצמן להעלות את הערעור שלו.
סאלח טריף: בבקשה, חבר הכנסת ליצמן.
יעקב ליצמן: הנושא שהעליתי הוא: "דברי השופט ברק ורעייתו השופטת ברק נגד הציבור והעתונות החרדייים".
יעקב ליצמן: הנושא של בית המשפט העליון נדון הרבה, אבל מה שקרה כאן - - -
סאלח טריף: היום יש דיון עד הסוף.
סאלח טריף: אתה יכול להגיד מה שאתה רוצה.
אופיר פינס-פז: היום יש דיון של ארבע שעות.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שבנשיאות הוחלט שאלה שהציעו יצטרפו לנואמים.
אופיר פינס-פז: נכון, חבר הכנסת ליצמן, אתה יכול להיות ראשון הדוברים.
סאלח טריף: אתה תהיה בין הדוברים.
סאלח טריף: חבר הכנסת ליצמן, תוותר.
סאלח טריף: בסדר?
סאלח טריף: תודה, חבר הכנסת ליצמן.
סאלח טריף: הצעת חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון - איסור העסקת עוזרים פרלמנטריים מדרגת קרבה ראשונה), התשנ"ט1999- (מאת חבר הכנסת א' יחזקאל) (הכנה לקריאה ראשונה)
סאלח טריף: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חסינות חברי הכנסת זכויותיהם וחובותיהם (תיקון - איסור העסקת עוזרים פרלמנטריים מדרגת קרבה ראשונה), התשנ"ט1999-.
סאלח טריף: בבקשה, חבר הכנסת אבי יחזקאל.
רחבעם זאבי: אדוני היושב ראש, הצעה לסדר.
רחבעם זאבי: אני מציע לנהוג כפי שהיה מקובל תמיד בוועדה.
רחבעם זאבי: כשהביאו חוקים, זה היה סעיף אחרון.
רחבעם זאבי: בהכירי את חברי הוועדה, נשארים לסעיפים האלה בודדים - - -
אברהם יחזקאל: זה לא חוק.
סאלח טריף: חבר הכנסת אבי יחזקאל יציג את הענין, ואחרי זה נחליט.
משה גפני: חבר הכנסת יחזקאל, בהצעת החוק שלך אתה מתכוון שזה יחול כבר מהכנסת הנוכחית?
אברהם יחזקאל: תן לי בבקשה להסביר.
אברהם יחזקאל: רבותיי, הצעת החוק שלי הועלתה בפתיחת הכנסת הזו.
אברהם יחזקאל: היא נדחתה גם במסגרת הכוונות של יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת טריף, וגם של יושב ראש הכנסת - - -
סאלח טריף: סליחה, אני מבקש מאוד מהעוזרים הפרלמנטריים ומרכזי הסיעות לשמור על השקט.
סאלח טריף: השיחות האלה מפריעות.
אברהם יחזקאל: הצעה זו מדברת על העובדה שהיתה קיימת בכנסת - והיא איננה קשורה לאיכויות האנשים - שחברי כנסת העסיקו עוזרים פרלמנטריים מדרגת קרבה ראשונה, ואני חושב שתופעה זו, ולו למראית עין, היא בעייתית, על אף שיש הטוענים שצריך לסייע ושיש יתרונות ויש חסרונות.
אברהם יחזקאל: בגלל צנעת הפרט אני לא רוצה לנקוב בשמות, כשאחד מחברי הכנסת העסיק את רעייתו, והיא אף פעם לא ראתה את בנין הכנסת.
מקסים לוי: כולם קוראים "ידיעות אחרונות".
רחבעם זאבי: אתה עושה פה תעמולה לעתון אחד.
אברהם יחזקאל: רבותיי, אני יודע שיש מגמה של יושב ראש הוועדה ושל יושב ראש הכנסת למלא לאקונות כאלה.
אברהם יחזקאל: המודל האפשרי המיידי והמהיר לתיקון הוא באמצעות תקנון הכנסת, לא על ידי חקיקה.
אברהם יחזקאל: החקיקה הזו נועדה להאיץ את התהליך, ולכן המודל שאני מציע לך, אדוני יושב ראש הוועדה, הוא לאשר היום את הצעת ההחלטה הבאה.
רחבעם זאבי: החלטה כזו נכנסת ככוכבית בתקנון?
סאלח טריף: חבר הכנסת זאבי, תן לו לסיים.
אברהם יחזקאל: יושב כאן מר משה בוטון, והוא יסביר את הדבר מבחינה תקנונית.
אברהם יחזקאל: הצעת ההחלטה שלי אומרת כך:
אברהם יחזקאל: הכנסת לא תאשר העסקת עוזר פרלמנטרי על ידי חבר הכנסת, שהוא קרוב משפחה של חבר הכנסת.
אברהם יחזקאל: וכאן צריכה לבוא הגדרה של "קרוב משפחה" לענין זה, ויש בעיה אם ההגדרה מרחיבה או מצמצמת.
אברהם יחזקאל: התקשי"ר מדבר על קרוב משפחה שהוא לא רק בן, אב ואחות, אלא גם כלה, גיס, בן-דוד ואחיין וכיוצא באלה, ומן הראוי שננהג על פי התקשי"ר.
אברהם יחזקאל: אודה ולא אבוש שבהצעה אני נקטתי את הקו המצמצם כדי לא להיראות, חלילה, כמי שנוגש בחברי הכנסת, אבל אני חושב שראוי ציבורית שנלך בעקבות התקשי"ר , והצעתי היא שנכתוב מה שכתוב בתקשי"ר.
אברהם יחזקאל: סוגיית התחולה.
אברהם יחזקאל: פנה אליי חבר הכנסת רביץ, ואני מזכיר כאן את שמו לאחר שהוא אמר לי שאני יכול לעשות זאת.
אברהם יחזקאל: הוא דיבר אתי בטלפון, וכששאלתי אותו אם אני אדבר בשמו, הוא אמר: כן, תייצג אותי.
אברהם יחזקאל: הוא אומר: אני הבטחתי לכלתי, היא עזבה מקום עבודה והיא עובדת למעני ולטעמי בצורה מעולה, היא עובדת מצטיינת.
אברהם יחזקאל: אז מה, אני אגיד לה ללכת הביתה בחודש הבא?
אברהם יחזקאל: היא מפרנסת יחידה.
אברהם יחזקאל: ולכן אני מבקש שתשיח את בקשתי לפני חברי הוועדה ולפני היושב ראש כשידובר על סוגיית התחולה.
אברהם יחזקאל: מבחינתנו הרי אפשר היה להחיל את זה כבר מיידית, כי כך זה צריך להיות, אבל בכל זאת נכנסים פה עניינים אישיים.
אברהם יחזקאל: יש בעיה עם הענין הזה ברמה האישית, ואני מציע לכם להחליט.
אברהם יחזקאל: בהתחלה אמר חבר הכנסת רביץ שהוא רוצה דחייה לקדנציה שלימה, כלומר, תחולה מהקדנציה הבאה.
אברהם יחזקאל: אני אומר עוד פעם, אני לא רוצה דחייה לקדנציה שלימה, גם לא לחצי קדנציה, אני רוצה שנגיע להחלטה שיש בה אלמנט מכובד גם מבחינת העניינים האישיים.
סאלח טריף: עד סוף הכנס זה יכול להיות טוב, כלומר, התחולה תהיה בעוד שלושה-ארבעה חודשים.
סאלח טריף: זה לא כולל את הפגרה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כנס החורף הוא עד אפריל.
ארבל אסטרחן: אפשר לומר שתאריך התחולה יהיה 1 במאי 2000.
אברהם יחזקאל: אני מקבל את הצעתכם שהתחולה תהיה באפריל.
אברהם יחזקאל: אני מבקש לסכם.
אברהם יחזקאל: ראשית, אני מבקש שינוי תקנוני בעקבות ההצעה שלכם.
אברהם יחזקאל: שנית, הכנסת לא תאשר העסקת עוזר פרלמנטרי על ידי חבר הכנסת, שהוא חבר משפחה של חבר הכנסת, ו"קרוב משפחה" יוגדר על פי התקשי"ר, קרי: החוג המשפחתי הרחב, והתחולה תהיה מה1- באפריל, היינו, מסיום הכנס הזה.
אברהם יחזקאל: אני מדבר על מימוש מיידי, ואני מבקש הצבעה על השינוי התקנוני.
סאלח טריף: מר בוטון, אני מבין שאפשר לעשות את השינוי התקנוני.
משה בוטון: אדוני היושב ראש, הנושא הזה לא מוסדר בתקנון, אלא בהחלטות של ועדת הכנסת.
משה בוטון: מכוחן הם חיים, מכוחן הם מקבלים שכר וכו'.
משה בוטון: לכן אני מציע שזו תהיה החלטה של ועדת הכנסת.
אברהם יחזקאל: אין בעיה.
משה בוטון: הנוסח המונח בפניכם תואם את התקשי"ר, כבתקשי"ר מדובר על בן, בת, אח, אחות, גיס, גיסה, דוד, דודה וכו'.
משה בוטון: פה קיצרנו.
סאלח טריף: אנחנו נתקן את ההגדרה בהתאם לתקשי"ר.
משה בוטון: ואנחנו הצענו שתאריך התחולה יהיה ה1- במאי 2000 כיוון שחוזרים אז מהפגרה.
משה בוטון: ההצעה של חבר הכנסת יחזקאל היא מאוד מבורכת.
סאלח טריף: בבקשה, חבר הכנסת גפני, ואחריו - חבר הכנסת אדלשטיין.
משה גפני: אני מקדים ואומר שאני לא העסקתי אף פעם קרוב משפחה, לא מדרגה ראשונה ולא מדרגה עשירית, ואני לא מתכוון להעסיק.
משה גפני: אבל כיוון שחבר הכנסת אבי יחזקאל אמר שמדובר בחברי לסיעה, וכיוון שאני יודע שיש עוד כמה חברי כנסת כאלה, צריך להתחשב בזה.
משה גפני: אני חושב שהצעת החוק היא ראויה ושההצעה שמציעים היא נכונה.
משה גפני: יש בעיה ואי אפשר להתעלם מן הבעיה הזאת.
משה גפני: את הדבר הזה היה צריך לעשות לפני שהכנסת התכנסה.
משה גפני: אי אפשר לעשות את זה לאחר מספר חודשים, כשהכנסת מכהנת ומתפקדת ואנשים עובדים.
משה גפני: אם זה טוב או לא טוב, חמישים שנה זה היה כך.
משה גפני: לכן אני מציע לקבל את ההצעה שלפנינו, אבל לקבל אותה מהקדנציה הבאה, אלא אם כן חברי הוועדה ירצו להחיל אותה מהר ככל האפשר, ואז אני מציע שהתחולה תהיה בסוף השנה, זאת אומרת, בסוף המושב.
רחבעם זאבי: אני סבור שהיוזמה היא טובה ואני מברך עליה, אבל צריך להשתדל לא לפגוע במישהו, גם אם מדובר רק באחד, בשניים או בבודדים.
משה גפני: זה לא רק אחד.
רחבעם זאבי: לא חשוב, גם אם זה היה רק אחד, לא הייתי רוצה לפגוע בו.
רחבעם זאבי: לכן אני בעד זה שהתחולה תהיה בסוף הפגרה.
רחבעם זאבי: הם מקבלים שכר גם על הפגרה.
רחבעם זאבי: רק עם התחדשות הכנסת, אחרי הפגרה, זה יחול.
סאלח טריף: במאי.
משה בוטון: זה מה שהוא הציע, כלומר, ב1- במאי.
רחבעם זאבי: נקודה שנייה.
רחבעם זאבי: במקום לכתוב: בן, בת, נכד וכו', אני מציע לכתוב "צאצא", כי אז זה כולל גם את הנין.
רחבעם זאבי: אני כבר אחד שיש לו נינה.
רחבעם זאבי: מאתמול יש לי נינה.
רחבעם זאבי: לעצם הענין, אני חושב שזה שאנחנו לא כותבים את המין הנקבי - זה אולי טעם לפגם.
רחבעם זאבי: אולי אפילו מבחינה יורידית זה טעם לפגם, כי אם מישהו יעסיק בת, וכאן יהיה כתוב רק "בן" - - -
משה בוטון: אז נוסיף את זה.
סאלח טריף: בבקשה, חבר הכנסת אדלשטיין.
יולי יואל אדלשטיין: אקדים ואגיד, באותו סגנון של חבר הכנסת גפני, שבקדנציה הקודמת היתה פנייה אליי של אחד מחברי סיעתי, שהתייעץ אתי אם כדאי להעסיק קרוב משפחה.
יולי יואל אדלשטיין: אמרתי, שבעיניי, זה לא ראוי.
יולי יואל אדלשטיין: ובקדנציה הזאת היתה פנייה אליי של בתי שלי, ואמרתי לה שיש בזה טעם לפגם וסירבתי להעסיק אותה כעוזרת פרלמנטרית שלי, בניגוד למה שנכתב באותו ענין.
יולי יואל אדלשטיין: עם זאת, אדוני היושב ראש, העלה כאן חבר הכנסת אבי יחזקאל את המקרה של הרב רביץ, ואני לא יודע אם יש מקרים נוספים.
אברהם יחזקאל: יש
יולי יואל אדלשטיין: אותו תקשי"ר שאנחנו מתייחסים אליו, אם אני לא טועה - ויש כאן יועצים משפטיים ואנשים יותר מנוסים ממני - מפרט גם חריגות וגם מקרים מיוחדים וכן הלאה.
אברהם יחזקאל: נכון, ועדת חריגות.
יולי יואל אדלשטיין: לכן במקום לנהל כאן
יולי יואל אדלשטיין: ויכוח אם זה יידחה עד סוף המושב או עד סוף הפגרה, אני מציע לקבוע מנגנון שיתייחס למקרים מיוחדים, ואם חבר הכנסת סבור - בניגוד לדעתי או לדעתו של חבר הכנסת גפני, למשל - שאין בזה טעם לפגם ושהשירות הטוב ביותר שהוא יכול לקבל הוא דווקא מאותה נינה של חבר הכנסת זאבי, אותו מנגנון יחליט.
יולי יואל אדלשטיין: זו יכולה להיות ועדת הכנסת וזה יכול להיות כל מנגנון אחר, אני לא באתי להציע הצעה מסודרת בענין זה, אבל אני חושב שזה יפטור אותנו מהוויכוח אם זה יחול החל ממושב כזה או ממושב אחר.
יולי יואל אדלשטיין: מקרים חריגים צריך להוציא - - -
משה גפני: זו הצעה טובה.
סאלח טריף: אני לא רוצה להתפרץ למקרים חריגים.
סאלח טריף: הכל יהיה חריג, חבר הכנסת גפני.
סאלח טריף: אני מכיר את זה.
סאלח טריף: יבוא חבר הכנסת גפני, וכולנו נשכב לרגליו.
סאלח טריף: אם אתה משאיר מקום לשיקול, אז יש פה חברויות, וכל ישראל חברים.
סאלח טריף: רבותיי, אני מבקש.
סאלח טריף: רשות הדיבור לחבר הכנסת מודי זנדברג.
אליעזר זנדברג: אדוני היושב ראש, קודם כול, בעיקרון גם אני תומך בהצעה ואני חושב שבמקרה שלנו לא כדאי ליצור ועדת חריגים, כי ברגע שתבנה כאן את המנגנון הזה, זה לא יהיה חיובי.
אליעזר זנדברג: כשאתה מדבר על התקשי"ר, אתה מדבר על קבוצה עצומה של אנשים, שמתוכה העובד הוא כמעט אנונימי שעה שהוא פונה אל אותה ועדה, וזה לא המקרה כאן.
אליעזר זנדברג: כאן האדם הוא איש פוליטי, וזה יהיה בתוך המשפחה, ולדעתי, זה לא דבר חיובי.
אליעזר זנדברג: אבל על מנת לאזן הייתי הולך יותר רחוק מבחינת תאריך התחולה.
אליעזר זנדברג: מלכתחילה - עכשיו אני מדבר על הצעת החוק של חבר הכנסת אבי יחזקאל במליאה - חשבתי שנתייחס לתקופות שמקבילות פחות או יותר לתחילת מושב החורף.
אליעזר זנדברג: מדוע?
אליעזר זנדברג: כי בתקופה זו סטודנטים עוזבים וחשבתי שצריך להיות איזה סוג של הקבלה.
אליעזר זנדברג: אז יכול להיות שהפתרון לצרכי איזון צריך להיות בכך שניתן תקופה קצת יותר ארוכה.
סאלח טריף: וה1- במאי זה לא איזון?
אליעזר זנדברג: ה1- במאי הוא לא תאריך טוב לחלק מהאנשים, אבל הנקודה היא, לדעתי, שזה יכול להיות על חשבון או במקום ההצעה של ועדת חריגים, כי ועדת חריגים תהיה בעצם ועדת - - -
משה בוטון: אני רק מבקש לתקן טעות משפטית.
משה בוטון: ועדת החריגים הזאת שמדברים עליה מותנית בכך שהמינוי אינו עשוי להביא ליחסי כפיפות או ליחסי עבודה - כפיפות.
משה בוטון: זאת אומרת, אם יש יחסי כפיפות, אין חריג בכלל, ובמקרה הזה יש תמיד כפיפות.
סאלח טריף: כמה עוזרים פרלמנטיים יש, אתם יודעים?
משה בוטון: מדברים על העיקרון.
אברהם יחזקאל: כן, בו נדבר על העיקרון.
סאלח טריף: רבותיי, לפני שנמשיך בדיון אני מציע שנצביע האם הישיבה פתוחה לתקשורת.
סאלח טריף: מי מתנגד?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה ההצעה לפתוח את הישיבה לתקשורת נתקבלה.
סאלח טריף: הישיבה פתוחה.
סאלח טריף: בבקשה, חברת הכנסת נעמי חזן.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אתה תיתן לי להשלים את דבריי אחר כך?
סאלח טריף: רק אם זה הכרחי.
סאלח טריף: אנחנו לא רוצים להרחיב את הדיון.
נעמי חזן: שתי הערות קצרות מאוד.
נעמי חזן: ראשית, אני מאוד מברכת על ההצעה הזאת.
נעמי חזן: אני חושבת שהיינו צריכים לחשוב על זה קודם, אבל מגיעות ברכות לחבר הכנסת אבי יחזקאל על שהציע את ההצעה.
נעמי חזן: אני מצטרפת לאלה שהציעו - כולל חבר הכנסת זאבי - שהתחולה תהיה מיד אחרי פגרת הפסח.
סאלח טריף: אחרי הכנס הזה.
נעמי חזן: אני חושבת שזה נכון, זה צודק וזה מאפשר לכל אלה שנקלעו למצוקה להיערך בהתאם.
סאלח טריף: בבקשה, חבר הכנסת יחזקאל.
אברהם יחזקאל: שוב, אני מודה על המגמה לאפשר את זה.
אברהם יחזקאל: שנית, אני חושב שמהבחינה הזו צריך לקבוע לוח זמנים סביר להתארגנות מחודשת לאלה שכן מעסיקים קרובי משפחה כעוזרים פרלמנטריים, ואני מציע, ברשותך, אדוני היושב ראש, לקבוע את תאריך התחולה ל1- במאי, כמו שסיכמת.
אברהם יחזקאל: שלישית, אני מציע להתייחס להגדרה של "קרוב משפחה" בתקשי"ר, במובן הרחב, כלומר, לא רק בן, אח, אחות וכו' אלא גם כלה, גיס וכן הלאה.
אברהם יחזקאל: ברשותכם, אני אומר עוד פעם שהבקשה של חבר הכנסת רביץ היתה מאוד אישית, ואני מזכיר את שמו כי הוא אמר: אני לא מתנגד שתאמר את שמי.
סאלח טריף: חבר הכנסת גפני, יש לך עוד הערה לפני שאנחנו מסכמים?
משה גפני: בהמשך למה שאמר חבר הכנסת אדלשטיין, הצעת החוק הרי ראויה ואין לגביה ויכוח, ולאור הדברים האלה הייתי אפילו מציע - - -
רחבעם זאבי: זה לא חוק, זו החלטה.
אברהם יחזקאל: חוק שהופך להחלטה.
משה גפני: ההצעה במקורה היתה הצעת חוק שאושרה בקריאה טרומית, וכאן זו החלטה של ועדת הכנסת.
משה גפני: אני מציע שההחלטה תחול מיד, זאת אומרת, לא לדחות את תחולתה לא לעוד חצי שנה ולא לעוד שנה, אלא להחיל אותה מיד, אבל לאור הדברים של חבר הכנסת אדלשטיין - - -
סאלח טריף: אתה מציע ועדת חריגים.
משה גפני: מי שהתעניין יודע שמדובר בערך בעשרה חברי כנסת כאלה.
משה גפני: חבר הכנסת רביץ היה היחיד שבא ואמר שזה המצב והציג את הדברים.
משה גפני: יש חברי כנסת שלא הציגו את שמותיהם, אבל מדובר בערך בעשרה חברי כנסת.
משה גפני: הייתי מציע ועדה, שלא תהיה ועדת חריגים קבועה, אלא ועדה אד-הוק לצורך הענין הזה, כשאנחנו יודעים על מי מדובר.
משה גפני: צריך לשבת עם האנשים ולהגיע אתם- -
סאלח טריף: מתי פסח, מבערים את החמץ, חבר הכנסת גפני?
משה בוטון: באפריל.
סאלח טריף: אז זה מצויין.
משה גפני: על כל פנים ההצעה שלי היא - ואני חושב שלזה כיוון חבר הכנסת אדלשטיין - שההצעה תחול מעכשיו, אי אפשר יהיה לקבל יותר עוזרים פרלמנטריים שהם קרובי משפחה.
משה גפני: לגבי אלה הקיימים תהיה ועדה של אנשי מקצוע, מאנשי הכנסת, עם יושב ראש ועדת הכנסת, והיא תחליט.
סאלח טריף: אני מסכם את הענין.
סאלח טריף: ראשית, אנחנו מכירים את החיים כאן.
סאלח טריף: אמנם אנחנו ממפלגות שונות, אבל כולנו חברים, וכשהדבר נוגע לאחד מחברינו, כולנו רחמנים בני רחמנים, ואחר כך תדמית הכנסת נפגעת ותדמית חברי הכנסת נפגעת ואנחנו הופכים לזוטות בעתונים - סיפורים וקוריוזים על הבן, הבת, האחות וכו'.
סאלח טריף: יבורך חבר הכנסת אבי יחזקאל על הרעיון ועל ההחלטה.