GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר פינס-פז: מה שיקרה בפועל הוא, שאת רוב השרים לא ישאלו שום שאלה, כי הם שרים בשולי העניין הפוליטי.
אופיר פינס-פז: אני חושב שבסופו של דבר ישאלו או את ראש-הממשלה או את שר הביטחון, ואת יתר השרים לא ישאלו.
אופיר פינס-פז: אני בעד לעשות משהו.
אופיר פינס-פז: אפשר להזמין את ראש-הממשלה בלי כל השרים.
אופיר פינס-פז: אם מזמינים כבר את השרים, אנחנו הרי תמיד מאפשרים לראש-הממשלה שמישהו אחר ישיב בשמו.
מאיר שטרית: או שנעשה הפוך, שראש-הממשלה יכול להשיב בשם כל השרים.
אופיר פינס-פז: אני מציע, שאם מחליטים על משהו, אז שנחליט בתקנון שיצטרכו לשאול כל שר במסגרת מסוימת, כך שלא יקרה ששר אחד מקבל 20 שאלות מתוך ה-30, והשרים האחרים לא נשאלים בכלל או נשאלים שאלה אחת.
אופיר פינס-פז: נחליט שאפשר לשאול כל שר מספר שאלות מסוים.
אופיר פינס-פז: אפשר להחליט ששואלים את השאלות לא ברגע אחד, כדי לפתור את מה שמיכאל איתן אומר, אלא שנעשה את זה כמו המנגנון של שאילתה בעל-פה.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת, שאנחנו כבר מגישים את השאלות בכתב מראש, השרים יודעים מראש מה השאלות ויודעים מראש גם לתת תשובות.
אופיר פינס-פז: תמיד אפשר לומר שתשובות הן לא תשובות, ואני לא מתווכח על זה.
אופיר פינס-פז: אני עוד לא החלטתי מה עושים כשתשובות הן שקריות, או מסתירות את האמת.
מיכאל איתן: צריך להקים מנגנון לתשובות לא מספקות או מתחמקות.
אופיר פינס-פז: היו לי אתמול שתי שאילתות לשר הדתות, ואמרתי לעצמי שחבל לי להישאר כי אני יודע שאני אצא עם אותו מידע שהיה לי כשבאתי, אז למה לי להישאר עוד שעתיים?
אופיר פינס-פז: זה הופך את כל העניין לפארסה.
אופיר פינס-פז: הכיוון באופן אישי נראה לי.
אופיר פינס-פז: נדמה לי שאנחנו לא מציעים את זה בצורה הנכונה, גם לא היעילה וגם לא המספקת.
אופיר פינס-פז: הצגה פה תהיה פעם או פעמיים ואולי גם יותר, אבל למעשה אני חושב שמלבד הצגה או טקס אנחנו לא משיגים את מה שכדאי להשיג.
אופיר פינס-פז: יש לי תחושה שיש פה גם רצן להביך מישהו שלא לצורך, ואני בוודאי לא יכול לתת לזה יד.
אופיר פינס-פז: אני חושב שגם חברי-כנסת משוחררים יותר ממני לא צריכים לתת לזה יד בנוסח הזה, אלא צריך ללכת לנוסח אחר.
אופיר פינס-פז: אני גם מציע להזמין את השר המקשר לדיון כזה ואת יושב-ראש הכנסת, ולקחת בחשבון כמה דברים שחסרים עכשיו.
אופיר פינס-פז: אני לא מתנגד באופן גורף לעניין, אני חושב שצריך לשפר אותו באופן מהותי כדי להפוך את זה לכלי גם מכובד וגם יעיל.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, מבחינת עמדת הממשלה לגבי חוק יסוד ועמדתו של ידידי יהושע שופמן, המשפטן המכובד שאני תמיד שומע את דבריו בהקשבה רבה, אין קשר בין חוק יסוד לבין תקנון הכנסת.
משה גפני: אני הייתי בין המחוקקים לצערי את חוק היסוד והצבעתי כמובן נגד, וגם היום אני נגד החוק הזה.
משה גפני: חוק היסוד העמיד את הכנסת בפני מצב שהוא כמעט בלתי אפשרי, שייבחר ראש-ממשלה על-ידי העם ומבחינת חוק היסוד לא יהיה לו קשר עם הכנסת, הוא לא יהיה חייב לבוא לכאן.
משה גפני: ואז נקבע בחוק היסוד מה שנקרא בארצות-הברית האיזונים הידועים על הנשיא, שלא הועילו דבר, לא תרמו דבר.
משה גפני: ראש-הממשלה צריך את הכנסת בשביל מניפולציות, אבל הוא לא צריך את הכנסת בשביל להופיע בה, והוא לא מופיע.
משה גפני: מה שהיה מדובר בחוק היסוד זה שראש-הממשלה יבוא לכנסת וימסור הודעה ויהיה דיון על הדברים שלו.
משה גפני: לא מדובר על שאילתה, לא מדובר על מידע, מדובר על דיון שראש-ממשלה צריך לעשות.
משה גפני: מתנהל משא-ומתן עם סוריה, הכנסת מנותקת מהעניין לחלוטין.
מאיר שטרית: גם הממשלה.
משה גפני: גם הממשלה, אבל מהממשלה לא אכפת לי.
משה גפני: הכנסת מנותקת, וזאת היתה הכוונה בחוק היסוד.
משה גפני: ההצעה הנוכחית איננה סותרת חוק יסוד, איננה נוגעת לחוק יסוד, לדעתי הלא משפטית, כמחוקק שהצביע נגד החוק.
משה גפני: לגופו של עניין, יש פה צדק רב במה שאמרו קודמיי.
משה גפני: זה שראש-הממשלה צריך להתייצב בפני הכנסת, זה מחויב המציאות וצריך לקבוע את זה בתקנון.
משה גפני: זה שחברי-הכנסת צריכים לקבל מידע, זה מחויב המציאות, מכיוון שהשאילתה היא דבר חשוב והשאילתה בעל-פה היא דבר עוד יותר חשוב, אבל זה הולך ונשחק באופן חמור ביותר, וזה נכון שבמסגרת הרפורמה והכניסה היום לתוך מה שהיה עד היום בתקנון בעניין הזה צריך להיכנס גם מהו המידע שאנחנו מקבלים.
משה גפני: יש שרים שאנחנו מקבלים מהם מידע שהוא מידע אמיתי, רלוונטי, הם גם עונים בזמן.
משה גפני: אני יכול היום להציג אותם בשמותיהם.
משה גפני: ויש כאלה שלא יודעים מה שנעשה במשרד שלהם, הם מגישים מידע לא נכון ולא בזמן ודוחים את העניין.
מאיר שטרית: הסכנה הגדולה היא, שבסוף ייחשף שלשרים אין מושג על מה הם מדברים.
יאיר פרץ: אולי זאת המטרה.
סאלח טריף: יש כאלה שטוענים שזה מביך.
סאלח טריף: אני לא צריך להביך, שהוא יהיה במבוכה.
משה גפני: זה ששר לא יידע לענות על מה שנעשה במשרדו, זה גם כן מידע לציבור.
משה גפני: הכנסת כרשות מפקחת על הרשות המבצעת צריכה גם את זה לדעת, ששר לא יודע מה שנעשה במשרדו במסגרת הרחבת הממשלה.
משה גפני: אני מציע להזמין לכאן את השר המקשר ואת יושב-ראש הכנסת, אבל אולי לעשות הפרדה.
משה גפני: כשראש-הממשלה מגיע, ראש-הממשלה מגיע.
משה גפני: להביא את ראש-הממשלה אחת לחודש בתיאום ובמסגרת של כמה שאלות שהוא יצטרך להשיב עליהן.
משה גפני: זה אגב לא סותר את חוק היסוד.
משה גפני: צריך גם להביא ארבעה שרי ממשלה באותו יום.
משה גפני: יכול להיות שצריך לעשות הצגה אחת לשלושה או לארבעה חודשים, שיבואו ראש-הממשלה עם כל השרים, אז זאת תהיה יותר הצגה שהיא חשובה מאשר הנושא הרלוונטי של קבלת מידע.
משה גפני: אבל לעניין המידע שראש-הממשלה יבוא אחת לחודש, יישב פה שעה, יענה על שאלות יחד עם 4-5 שרים במסגרת נוספת, והצגה אחת לכמה חודשים, שהיא גם חשובה.
נעמי חזן: יש לי רושם שהממשלה לא עומדת בתקנון הכנסת, ולכן אנחנו מנסים לשנות את כללי המשחק, וזאת לא פעם ראשונה.
נעמי חזן: זה דווקא די מצער, כי יש לנו כלים להכריח את השרים להשיב על שאילתות.
נעמי חזן: יש כל מיני סנקציות שאפשר להפעיל, אבל את זה אנחנו לא עושים.
נעמי חזן: אנחנו יכולים גם לקצר את המועד על-ידי שינוי תקנון, ואת זה אנחנו לא עושים.
סאלח טריף: אנחנו גם עושים, גברתי.
סאלח טריף: את כל העניין של שינוי התקנון התחלנו ונסיים.
נעמי חזן: מה שאנחנו עושים במקום לתקן, לגבש, לחזק, לחדד, אנחנו ממציאים.
נעמי חזן: חלק מהדברים הם טובים וחלק מאוד בעייתיים.
נעמי חזן: שעת שאילתות מהסוג הזה זה לא כלי לקבל תשובות לשאלות, אלא אולי למשהו אחר.
נעמי חזן: אני חושבת שהוא מאוד בעייתי.
נעמי חזן: אגב, הנוהג בפרלמנט בקנדה קיים, וכן בכמה פרלמנטים אנגלוסקסיים אחרים.
נעמי חזן: זה פרלמנט הרבה יותר גדול, זה נוהג מאוד מקובל ומאוד מסודר.
נעמי חזן: הוא לא נוסה אצלנו.
נעמי חזן: שעת השאילתות בקנדה אין המטרה שלה לקבל תשובות על שאלות, אלא זה טקס ניגוח הדדי שקיים מימים ימימה.
נעמי חזן: דווקא בנושא השאילתות אני חושבת שאנחנו עושים טעות פרוצדורלית בזה שאנחנו מתקנים טיפין-טיפין את ההצעה על שינוי שאילתות בעל-פה.
נעמי חזן: יש הצעה על שאילתות מהירות, עוד לא נגענו בפסק הזמן שניתן לשר להשיב על שאילתה רגילה.
נעמי חזן: אני חושבת שהדרך לטפל בנושא הזה היא לטפל באופן כללי במכלול הסוגיות שעולות לגבי שאילתות.
נעמי חזן: אני לא בטוחה שאנחנו עושים טובה לעצמנו בזה שאנחנו מטפלים בשאלה הזאת טיפין-טיפין.
נעמי חזן: הייתי רוצה בדיקה יותר יסודית של כל הסוגיה של שאילתות, כדי שנוכל למצוא פתרונות למה שמיכאל איתן אמר.
נעמי חזן: נקודה אחרונה, שעה שלמה צבי ענבר, שלא כהרגלו, יושב בשקט ולא משיב על השאלה המתבקשת, האם יש פה בעיה עם חוק יסוד: הממשלה, האם אנחנו צריכים לתקן את חוק יסוד: הממשלה בכדי להכניס תיקון מעין זה לתקנון הכנסת.
נעמי חזן: אני לא יודעת מה התשובה שלך לשאלה הזאת.
נעמי חזן: כמתנגדת גדולה לחוק יסוד: הממשלה החדש אני יכולה לחשוב על הרבה סיבות לבטל את החוק הזה, אבל בינתיים כשהוא קיים והוא חוק יסוד, השאלה היא אם יש פה סתירה או לא, והאם זה מחייב תיקון של חוק יסוד: הממשלה.
רחבעם זאבי: ככלל אני שמרן בתקנון, אבל אנחנו צריכים לזכור שזאת היא הכנסת השנייה שחיה בדפוסים חדשים אל מול הרשות המבצעת.
רחבעם זאבי: כשהתחילה הכנסת ה-14, שהיתה הכנסת הראשונה בשיטת הבחירה הישירה, כבר בישיבת הפתיחה דובר על זה שאנחנו נצטרך לחשוב היטב איך אנחנו מכלכלים את מעשינו, מפני שאנחנו חיים במושגים שהיו תקפים יותר מ-40 שנה בשיטת בחירה אחרת.
רחבעם זאבי: היות שיחסי כנסת-ממשלה הם מסובכים, ולמרות שאני שואף לזה אני לא מעריך שאנחנו הולכים לבטל את הבחירה הישירה, אנחנו צריכים לתקוף את כל הנושא של עבודת הכנסת בראייה איך היחסים שלנו עם הממשלה, וקצת דיברתי על זה בסעיף הקודם שהיה פה בסדר היום.
רחבעם זאבי: אני תומך במה שאמרה חברת-הכנסת חזן, שאנחנו צריכים לטפל בכל מוסד השאילתות לסוגיהן – רגילה, דחופה וישירה.
רחבעם זאבי: יש השפעה ביניהן, וצריך לראות הכל ביחד.
רחבעם זאבי: אבל העלו פה דבר אחד, שאם יקבלו את ההצעה ויחליטו לעשות אותה, המועד לא צריך להיות בתיאום וגם לא שהממשלה תקבע, אלא פשוט להגיד בתחילת הישיבה ביום ד' הראשון של כל חודש בלוח הכללי.
רחבעם זאבי: אז אנחנו שומרים על כבוד הממשלה ושומרים על כבוד הכנסת ומבטיחים שהתינוק לא נזרק עם המים.
רחבעם זאבי: לסיכום, אני בעד לתקוף את הנושא, אבל בראייה כוללת של כל שלושת סוגי השאילתות הקיימות היום בתקנון, לאור זה שאנחנו חיים בעידן של בחירה ישירה.
רחבעם זאבי: ואם בכל אופן לא יקבלו את זה ויחליטו היום שמאמצים את זה, אני מבקש שייקבע שזה יידון בתחילת הישיבה ביום ד' הראשון של כל חודש בלוח הכללי.
אליעזר זנדברג: אני לא אכנס לנושא החוקתי ולשאלה כיצד עומד חוק היסוד.
אליעזר זנדברג: אני מניח שמשפטנים יטפלו בזה בנפרד.
אליעזר זנדברג: אני רוצה לתאר מה הייתי רוצה שיהיה בשורה התחתונה.
אליעזר זנדברג: אני חושב שזה נחוץ שהתשובות לשאילתות תינתנה מהר, ורציתי להציע גם כן את מה שאופיר פינס הציע, שנלך על הרחבת המנגנון הזה של שאילתה בעל-פה.
אליעזר זנדברג: יש לי שאילתות מהקדנציה הראשונה שלי כאן
אליעזר זנדברג: שהמתינו למעלה מ-1000 ימים ולא זכו לתשובה, אז מה אפשר לעשות חוץ מלכתוב?
צבי ענבר: חברת-הכנסת לימור לבנת לפני שתי כנסות פנתה לבג"ץ, ותוך שבועיים נענו כל השאילתות.
סאלח טריף: זאת עצה רעה מאוד.
נעמי חזן: אם חבר-כנסת צריך לפנות לבג"ץ, זאת לא תשובה.
טלב אלסאנע: זה מראה על חולשה של הכנסת.
נעמי חזן: הכנסת צריכה להפעיל את הסנקציות.
אליעזר זנדברג: אם הכנסת תממן לי בג"צים, אני אשמח לעשות את זה.
אליעזר זנדברג: הביקורת הציבורית ומה שמתרחש במליאה והעובדה שזה מסוקר – יש לזה השפעה מכרעת.
אליעזר זנדברג: לכן שר לא יתחמק במובן של לא לתת תשובה בכלל.
אליעזר זנדברג: ואם העניין הזה יבוא פעם בשבועיים, כפי שאני מציע, עם הודעה של יום או יומיים מראש מה הנושא, אז לבטח שאם פעם אחת הוא יתחמק, כחלוף שבועיים אפשר לחזור שוב לאותו נושא.
אליעזר זנדברג: כך ששאלת המידע לדעתי צריכה להיפתר באמצעות הרחבה והענקת משמעות ונפח לשאילתה בעל-פה.
אליעזר זנדברג: אבל אני לא פוסל גם את ההצעה שעולה כאן בפנינו, כי לדעתי ההצעה הזאת לא נועדה להוציא מידע במובן הנקודתי.
אליעזר זנדברג: ההצעה שלפנינו היא סוג של דיאלוג, שהוא צריך להיות נקודתי ולא על מדיניות הממשלה בנושא המשא-ומתן.
אליעזר זנדברג: דיאלוג נקודתי עם השר, בדברים שהם יותר מדיניות ופחות אינפורמציה יבשה.
אליעזר זנדברג: כאן אני מבדיל בין השאילתות בעל-פה לבין העניין הזה, ומכאן שאני מברך על שני המוסדות.
אליעזר זנדברג: לא הייתי מציע שנעשה בדיקה כוללת.
אליעזר זנדברג: ראשית, כל ההסדרים האלה הם לחצי שנה, זה זמן מספיק, בואו נתחיל.
אליעזר זנדברג: דבר שני, אם נחכה לבדיקה הכוללת אני חושש שימי הכנסת יסתיימו עוד לפני שנסיים.
צבי ענבר: שמעתי ושמחתי על תגובת
צבי ענבר: כם הנזעמת בקשר להצעתי לפנות לבג"ץ, אתם צודקים.
צבי ענבר: אני יכול להציע לכם פתרון, סעיף 50 לתקנון הכנסת יתוקן.
צבי ענבר: בסעיף 50 נאמר: "חבר הממשלה המדבר בשמה רשאי לבקש את רשות הדיבור בכל שלבי הדיון, בין סיעתי ובין אישי".
צבי ענבר: אני מציע שייאמר בו: "חבר הממשלה, למעט חבר ממשלה שלא ענה על שאילתה תוך 42 ימים, ולמעט סגן שר במשרדו, רשאי לבקש את רשות הדיבור..."
מאיר שטרית: את זה נעשה בישיבת ועדת המשנה הבאה.
צבי ענבר: לכנסת יש אפשרות, אם רק תרצו בכך.
צבי ענבר: צריך להיות ברור, שלא יהיה זה מן הראוי שוועדת הכנסת תתקן תקנון שיסתור הוראה של חוק יסוד.
מאיר שטרית: במה הוא סותר?
רחבעם זאבי: אבל אפשר להביא אותו כשר הביטחון.
צבי ענבר: נכון, שר הביטחון חייב להתייצב.
צבי ענבר: ובעניין הזה פתרון זמני לשאלה בוודאי שישנו.
צבי ענבר: לגבי ראש-הממשלה, אם הוא יהיה נפרד משר הביטחון, צריך יהיה למצוא דרך של תיאום עם יושב-ראש הכנסת בקשר להתייצבותו, אבל אי-אפשר בתקנון כל עוד לא תוקן חוק היסוד, ואני לא רואה את חוק היסוד מתוקן כל-כך מהר ברוב של 61.
צבי ענבר: לכן אני מציע את עניין ראש-הממשלה להוריד מההצעה.
צבי ענבר: לשם כך אני מבקש שהוועדה תקבל החלטה כבר עתה להחזיר מהמליאה את ההצעה לתיקון התקנון שהונחה, כדי לחזור ולדון בה בהשתתפות השר המקשר בין הממשלה לכנסת.
סאלח טריף: אנחנו נדון בה תוך כדי זה שהיא מונחת בנוכחות השר המקשר ויושב-ראש הכנסת.
צבי ענבר: לגבי ראש-הממשלה הוועדה היא זאת שצריכה להחליט, ואם היא לא תוגש זה יהיה מותנה בהגשת השגה וזה לא יהיה נכון.
צבי ענבר: הדרך הנכונה שעל הוועדה לנהוג בה היא להגיד שאנחנו חוזרים לדון מחדש בהצעה.
סאלח טריף: אפשר לומר שאנחנו מאשרים הסתייגות.
צבי ענבר: ואם לא תהיה הסתייגות?
יהושע שופמן: זאת השגה.
צבי ענבר: אם מגישים אותה.
צבי ענבר: הדרך הנכונה היא להחזיר את זה לוועדה.
יאיר פרץ: אדוני היועץ המשפטי, אפשר להוסיף בסעיף הזה שאת הבאתו של ראש-הממשלה יתאם יושב-ראש הכנסת.
צבי ענבר: זה לא יהיה בחוק, זה עניין של רצון טוב.
יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות נוהל קבוע, שההזמנה תצא לראש-הממשלה גם מלשכת יושב-ראש הכנסת, אבל אתה לא יכול לחייב.
סעיף 52: בכנסת הקודמת העלה יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון דאז, חבר-הכנסת עוזי לנדאו, את הצורך בהתאמת תקנון הכנסת לחוק יסוד: הממשלה, מפני שהיום חוק יסוד: הממשלה מרשה לך לקרוא לשר ולכל ועדה.
סעיף 52: בסעיף 52(ג) מדובר לא רק שהכנסת רשאית לחייב, אלא: "וכן רשאית ועדה מוועדות הכנסת במסגרת מילוי תפקידיה".
סעיף 52: ודווקא תקנון הכנסת, שהוא ישן יותר והוא לא תוקן מאז, נותן כל מיני הנחות.
סעיף 52: הוא אומר בין היתר, ששר רשאי להיות מיוצג על-ידי עוזר שהשר מילא את ידיו לכך.
סעיף 52: לפי סעיף 107: "שר רשאי להיות מיוצג על-ידי עוזר שהשר מילא את ידיו לכך".
סעיף 52: כלומר עלינו גם להתאים את סעיפים 106א-107 לסמכויות הרחבות דווקא.
סעיף 52: זאת אומרת, דווקא חוק יסוד: הממשלה נתן לכנסת סמכויות רחבות, והכנסת בתקנונה לא אמצה את הסמכויות הרחבות.
סאלח טריף: אני מציע, שכמו שקיימנו את הדיון הזה והארנו את עינינו בנושאים חשובים, נקיים דיון נוסף בשבוע הבא, ונזמין אליו את שר המשפטים, את השר המקשר ואת יושב-ראש הכנסת.
סאלח טריף: שר המשפטים ביקש להופיע.
סאלח טריף: אנחנו נשמע ונסכם יחד מה אנחנו עושים.
סאלח טריף: העניין הזה לא ייעשה לא בגניבה ולא במחטף.
סאלח טריף: אם יהיו השגות לממשלה, אנחנו נדון בהן ופתוחה בפנינו הדרך לתקן את מה שעשינו, ואנחנו נתקן אם נשתכנע.
סאלח טריף: אבל הרעיון כפי שהוא עכשיו מתקדם, ומן הראוי לבחון אותו ולנסות אותו.
סאלח טריף: לא צריך להיבהל מזה, ואם צריך התאמות לתקנון אז נעשה את ההתאמות הדרושות.
סאלח טריף: אם היועץ המשפטי מורה על זה שחוק יסוד סתר תקנון קיים מלפני שנים והוא לא תוקן, אולי זה הזמן להביא את זה לתיקון.
מאיר שטרית: אם זה סותר חוק יסוד, מדוע זה לא עמד בפנינו כשהחלטנו על התקנון?
צבי ענבר: כי החיפזון מן השטן.
מאיר שטרית: זה שחוק היסוד אומר באילו מקרים מותר להזמין את ראש-הממשלה זה בסדר, אבל למה זה סותר שהכנסת לא תזמין?
צבי ענבר: מפני שהכנסת לא יכולה לקבוע הוראה שסותרת את חוק היסוד, כי חוק היסוד נתן לראש-הממשלה פריבילגיה שלא יכולים לטרטר אותו יותר מפעם בחודש.
מאיר שטרית: חוק היסוד אמר, שהכנסת בתנאים אלה יכולה לטרטר אותו פעם בחודש, אבל חוץ מזה היא יכולה לטרטר אותו כל יום לכנסת אם היא רוצה.
סאלח טריף: המנגנון של 40 חברי-כנסת הוא שונה, הוא מסלול אחר, הוא לא קשור ולא סותר.
סאלח טריף: עובדה שזה לא התבצע מאז תחילת הקדנציה הזאת.
נעמי חזן: יש להם בעיה לאסוף את החתימות, אבל אנחנו השתמשנו בזה כשהיינו באופוזיציה.
סאלח טריף: האם הדרך לחייב שר ברורה שם?
צבי ענבר: כן, כתוב שאתה יכול לקבוע בתקנון איך לחייב.
צבי ענבר: לא קבענו.
צבי ענבר: אבל ברגע שכתוב, שהכנסת רשאית לקיים דיון בהשתתפות ראש-הממשלה רק בתנאים האלה, סעיף 52 לא הסמיך את הכנסת בכלל לזמן את ראש-הממשלה.
צבי ענבר: אם לא היה 52(ג), היית יכול אולי לטעון את הטענה הזאת.
סאלח טריף: זאת התפישה שהיתה אז, שראש-הממשלה הוא סגנו של אלוהים וקשה מאוד להזמין אותו.
סאלח טריף: לא עשו את זה, וצריך לשנות את זה.
שושנה כרם: יש בעיה של כמה שיטות שלא נענו ושלא נענות ושגם לא נענו בשנה שבה היה הבג"ץ והיתה התגייסות של כל השרים לענות על שאילתות.
שושנה כרם: מדובר באחוזים בודדים לגבי אלפי שאילתות בקדנציה.
שושנה כרם: אני מוכנה להביא את המספר בפעם הבאה.
שושנה כרם: יש זרימה של מידע בצורת אלפי שאילתות, ורובן המוחלט נענה.
שושנה כרם: יש בעיה קצת יותר רצינית, שנוגעת לאיחור במתן תשובה.
שושנה כרם: בעניין הזה הכנסת כל הזמן מתגמשת.
סאלח טריף: אני מבקש לקבל נתונים בעניין הזה לישיבה הבאה, עם חלוקה לשרים וכמה זמן חריגה בתשובה.
שושנה כרם: בעיה אחרת, שהיא לא מתמטית בניגוד לשתי הבעיות האלה, היא הנושא של תשובות שאינן מספקות.
שושנה כרם: כאן קשה לומר.
מאיר שטרית: השאלה הנוספת?
היה משיב: התרופות לגבי זה הן כמה, וראשית כל פנייה ליושב-ראש הכנסת.
היה משיב: מדי פעם היושב-ראש יוזם פניות לשרים על איחורים, אבל כשיש פנייה נקודתית של חבר-כנסת, פעולת היושב-ראש היא הרבה יותר נמרצת, מיידית, ויש לה גם תוצאות.
היה משיב: יש סעיף בתקנון, שמאפשר ליושב-ראש לפעול, והסעיף הזה הוא בעייתי.
היה משיב: התקנון אומר במפורש: "עבר המועד והשאילתה לא נענתה תוך שבעה ימים נוספים, יקבע היושב-ראש מועד למתן תשובה ויודיע לשר הנשאל, ובאותו מועד תונח השאילתה על שולחן הכנסת".
היה משיב: פעם זה נחשב לדרמה גדולה, שהיושב-ראש מניח שאילתה ואומר לחבר-הכנסת שהשר מסרב לענות עליה לפי התקנון והוא הודיע על כך לכנסת.
צבי ענבר: עכשיו נשלב את זה עם סעיף 50(1) והוא גם יודיע שמעתה לכן השר הזה לא יוכל יותר להשתתף בדיונים.
שושנה כרם: זאת סנקציה הרבה יותר רצינית.
שושנה כרם: אלה הכלים, זה המצב, ואני חושבת שאם מסתכלים על הנתונים אז המצב לא כל-כך נורא, מלבד עניין המועד במתן תשובות לשאילתות.
נעמי חזן: אני מציעה שהיועץ המשפטי יכין את שני התיקונים לתקנון גם ברוח הדברים שנאמרו על-ידי שושנה כרם.
רחבעם זאבי: את הסנקציה נגד השרים לא הייתי מבקש ממנו להכין, מפני שזה רגיש.
רחבעם זאבי: אחד מאתנו צריך לעשות את זה.
מאיר שטרית: זה צריך להיעשות בוועדת המשנה.
סאלח טריף: אני מבין שנתאם ישיבה בעניין זה עם יושב-ראש הכנסת ועם השרים ביילין ורמון.
מאיר שטרית: בינתיים ההליך רץ.
צבי ענבר: איך הממשלה יכולה להגיש השגה אם היא יודעת שהנושא עוד בדיון?
צבי ענבר: על מה היא תגיש השגה?
מאיר שטרית: כרגע בפנינו יש הצעה לשינוי תקנון, שאנחנו עדיין עומדים מאחוריה ולא רוצים לשנות אותה.
מאיר שטרית: זה המצב, אלא אם ישכנעו אותנו אחרת.
סאלח טריף: אדוני היועץ המשפטי, אתה לימדת אותי שהעניין הזה שהונח על שולחן הכנסת זה שלב ביניים, שמאפשרים לחבר-הכנסת ואולי גם לממשלה, ובעניין הזה אין עדיפות לממשלה על חברי-הכנסת להגיש הסתייגות.
סאלח טריף: אם נשתכנע כאן באופן גורף שאין מקום לעניין הזה, אנחנו נמשוך את זה.
סאלח טריף: אבל הנחנו את ההצעה לפני כמה ימים, אנחנו ממשיכים לדון בעניין הזה, היום שמענו ליבון של העניינים.
סאלח טריף: אני לא לגמרי השתכנעתי, אבל חלק מהדברים הם נושא להסתייגות, לא נושא לשינוי מהותי.
סאלח טריף: לכן אני לא כל-כך מתרגש כשהממשלה פונה בעניין נושא מסוים ואני לא חושב שצריך לעבור לדום ומיד לבטל תיקון חקיקה, כי בדרך הזאת לא נתקן הרבה דברים בתקנון.
מאיר שטרית: כשאני אהיה ראש-ממשלה אני אתן שעתיים בחודש.
צבי ענבר: כל עוד לא הממשלה ולא חברי-כנסת אינם יכולים, אין טעם וזה לא הגיוני, וכך גם לא עושים בהצעת חוק בקריאה שנייה להגיש השגה לגבי נוסח שעוד לא מוסכם.
צבי ענבר: אם מוסכם על הוועדה שהיא רוצה גם לשמוע את השר המייצג את הממשלה, אז מדוע לא לעשות את הדבר הנכון ולהחזיר לוועדה, לדון ולהניח מחדש כשזה יהיה נוסח מוסכם?
מאיר שטרית: אבל הנוסח מוסכם על הוועדה.
מאיר שטרית: הצבענו עליו.
צבי ענבר: לא, הנוסח הזה כבר לא מוסכם.
צבי ענבר: יש חברים בוועדה שמסכימים עם זה שהתקנון לא יכול לסתור את חוק יסוד: הממשלה.
מאיר שטרית: לדעתנו זה לא סותר.
מאיר שטרית: נצביע אם אתה רוצה.
נעמי חזן: אנחנו שמענו משהו היום שלא היה בפנינו לפני כן, וזה חוות דעת של היועץ המשפטי של הכנסת, שיש סתירה בין התיקון המוצע לבין חוק יסוד: הממשלה.
סאלח טריף: אפילו את אמרת שאין סתירה, עכשיו את אומרת שיש סתירה.
נעמי חזן: להפך, אמרתי שאני רוצה לשמוע חוות דעת מאוד מפורשת.
נעמי חזן: יש נסיבות חדשות.
נעמי חזן: אנחנו יכולים להתעקש, אבל זה נראה לי מגוחך.
סאלח טריף: אני מבקש לשקול את העניין הזה, יש לנו ישיבה גם מחר ובישיבה מחר נחליט מה נעשה.
סאלח טריף: אני בדעה שהעניין ירוץ במקביל ואנחנו נקיים על זה דיונים.
מאיר שטרית: היתה הצבעה בוועדת הכנסת, פה אחד.
מאיר שטרית: אין כל סיבה לשנות את זה.
צבי ענבר: אבל הוצגו בפניכם נימוקים.
מאיר שטרית: לא השתכנענו.
צבי ענבר: אם יושב-ראש הוועדה היה אומר שהוא דוחה את כל הטענות ושיגישו השגות, לא הייתי אומר כלום.
צבי ענבר: אבל הוא אומר שצריך לקיים דיון, ויבואו לפה שר המשפטים והשר המקשר, ויש טענה משפטית שזה סותר חוק יסוד.
סאלח טריף: למרות שאני לא מקבל את מה שנטען כאן, אני טוען שכן צריך לקיים דיון, ואני טוען שאני כן צריך לשמוע את שר המשפטים ולאפשר דיון מעמיק בשאלה, אבל ללא שום קשר.
אליעזר זנדברג: יכול להיות שאתה רוצה לומר שנעשה דיון עקרוני אחר-כך ונתקדם עם ההצעה.
אליעזר זנדברג: ואז אם אתה דוחה את הטענות לגופה של הצעה מסוימת, אתה יכול להתקדם.
סאלח טריף: נשמעו כאן דברים, אני רוצה בכל זאת לשקול אותם.
סאלח טריף: יש משפטנים אחרים.
סאלח טריף: אני יכול לשאול משפטן חיצוני מה דעתו, אני יכול לשקול את זה, אני יכול לקיים הצבעה מחר.
סאלח טריף: מינוי ממלא מקום ליושב-ראש הכנסת בעת היעדרו מן הארץ
סאלח טריף: יושב-ראש הכנסת, אברהם בורג, ייעדר מהארץ בשליחות ממלכתית החל מיום שלישי, י"ח בשבט התש"ס, 25 בינואר 2000, ועד יום חמישי, כ' בשבט התש"ס, 27 בינואר 2000, עד שובו ארצה.
סאלח טריף: יושב-ראש הכנסת ממליץ שסגנית היושב-ראש, חברת-הכנסת חזן, תמלא את מקומו.
סאלח טריף: אני מבקש שהעניין הזה יאושר על ידכם.
סאלח טריף: בקשת היועץ המשפטי לממשלה לנטילת החסינות מחבר-הכנסת אחמד טיבי
סאלח טריף: אתמול קיבלתי מהיועץ המשפטי לממשלה הודעה, שהיועץ המשפטי לממשלה החליט לחזור בו מבקשת הסרת החסינות, לאחר שחבר-הכנסת טיבי התנצל.
סאלח טריף: חבר-הכנסת טיבי אומר שהוא לא התנצל, אבל קראתי את מכתבו.
סאלח טריף: הוא שלח מכתב שהוא אומר שהוא מצר על כך שדבריו לא הובנו כהלכה.
סאלח טריף: מכתבו של היועץ המשפטי ומכתבו של חבר-הכנסת טיבי פתוחים לעיונכם.
סאלח טריף: בקשה להעברת הצעת חוק מוועדה לוועדה אחרת
סאלח טריף: אני קורא את מכתבו של יו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט, אמנון רובינשטיין, אלי: "הצעת חוק הדיינים (תיקון מס' 18), התשנ"ט-1999 נדונה בכנסת ה-14 בוועדת החוקה, חוק ומשפט והכנותיה לקראת קריאה שנייה ושלישית הושלמו.
סאלח טריף: ב-1 בנובמבר 1999 החילה הכנסת דין רציפות על-פי בקשת הממשלה.
סאלח טריף: ממלא-מקום יושב-ראש הכנסת הודיע למליאה על העברת הצעת החוק לוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.
סאלח טריף: סעיף 6(ב) לחוק רציפות הדיון בהצעות חוק, התשנ"ג-1993, קובע: '...
סאלח טריף: תמשיך הכנסת הנכנסת לדון בהצעת החוק ורשאית היא לנהוג בדיונים שנתקיימו בכנסת היוצאת כאילו היו אלה דיונים שלה'.
סאלח טריף: עולה אפוא, כי המליאה היתה רשאית אך ורק להחיל רציפות על הצעת החוק.
סאלח טריף: החלטת מ"מ יו"ר הכנסת להעביר את ההצעה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה הינה נעדרת סמכות, שהרי רק הוועדה המקורית שדנה בהצעת החוק בכנסת היוצאת היתה רשאית לנהוג בדיונים שנתקיימו בכנסת היוצאת כאילו היו אלה דיונים שלה.
סאלח טריף: לאור האמור לעיל, אודה לך אם תפעל להחזרת הצעת החוק לוועדת חוקה, חוק ומשפט, בכדי שזו תוכל להשלים את הנחתה על שולחן הכנסת לקריאה שנייה ושלישית".
סאלח טריף: מי בעד? מי נגד?
סאלח טריף: הנושא יוחזר לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
סאלח טריף: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק
סאלח טריף: אני מבקש להחליט על הצעת חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות (תיקון – מסלול הטבות חלופי), התשנ"ט-1999 – של חבר-הכנסת שלום שמחון.
סאלח טריף: נשמעו הצעות להעביר את הנושא לדיון בוועדת הכספים או בוועדת הכלכלה.
רחבעם זאבי: אני בעד כלכלה.
מאיר שטרית: השקעות הון זה כלכלה.
סאלח טריף: הנושא יעבור לוועדת הכלכלה.
סאלח טריף: החתמת חברי-כנסת במסדרון הכנסת בדבר ויתור על תוספת לשכרם
סאלח טריף: אני מבקש להודיע, שמחר אני מקווה להקים את הוועדה הציבורית לנושא של תנאי שכר חברי-הכנסת.
סאלח טריף: יש לנו שורה של נושאים שאנחנו צריכים להעביר אליה.
ראובן ריבלין: למה כל הכנסת רוגשת על העלאת שכר הבכירים?
מאיר שטרית: עמיר פרץ הביא לפה טלוויזיה, וכל מי שעובר במסדרון מתבקש לחתום ליד הטלוויזיה על נייר שהוא מוכן לוותר על התוספת בשכרו בעקבות זה שיש מובטלים.
מאיר שטרית: אמרתי להם שאני לא אעשה כל הצגה.
מאיר שטרית: ראיתי את החתימות האלה בעבר.
ראובן ריבלין: ברגע שהעיתונאי יוותר על שכרו, גם אני אוותר על שכרי.
צבי ענבר: אם מנסים להחתים אתכם על הצהרה או הודעה, תקראו את הנוסח כדי שלא ייצא שאתם חותמים על דברים שאין להם ידיים ורגליים.
צבי ענבר: מי שחותם לא יכול לומר שהוא מוותר על העלאת שכרו, כי סעיף 7 לחוק השכר קובע: "חובה על כל חבר-הכנסת לקבל את המשכורת".
צבי ענבר: הוא יכול להגיד, שכאשר הוא יקבל, הוא יתרום את חלקו.
מאיר שטרית: את הצדיקים האלה עוד לא ראיתי.
מאיר שטרית: בכנסת הקודמת הופיעו בטלוויזיה חברי-כנסת שהודיעו שהם יתרמו, ולא העבירו פרוטה.
מאיר שטרית: ביקשתי שיעבירו תרומה לאגודה למלחמה בסרטן, אבל אף אחד לא העביר פרוטה.
מאיר שטרית: 11.
מאיר שטרית: פניית יושב-ראש ועדת הכספים בדבר ניגוד אינטרסים בהצבעת חברי ועדת הכספים
סאלח טריף: בנושא של פניית יושב-ראש ועדת הכספים נדון מחר, כי הוא לא יוכל להיות כאן היום.
מאיר שטרית: לדעתי הוא לא צריך להיות כאן.
מאיר שטרית: זאת פנייה מוגזמת ומיותרת.
מאיר שטרית: האוצר הביא לוועדת כספים בקשה להעביר הקצבה לבנק יהב, כי בנק יהב נותן הלוואות גם לחברי-כנסת שמנהלים שם חשבון.
מאיר שטרית: טוען יושב-ראש ועדת הכספים, שיש ניגוד אינטרסים בין זה שחברי ועדת הכספים מצביעים על העברת הקצבה לבנק יהב לבין זה שיש חברי-כנסת שמקבלים הלוואות מבנק יהב.
מאיר שטרית: לדעתי זה מוגזם ביותר.
מאיר שטרית: חברי-הכנסת מצביעים על הרבה דברים כמו דלק, ואין לזה סוף.
סאלח טריף: צריך החלטה שאנחנו לא מצביעים על העברת כסף שאחר-כך תשמש אותנו כהלוואות.
אליעזר זנדברג: אבל זה לא ספציפי לחברי-הכנסת.
סאלח טריף: יכול להיות שאתם צודקים, אבל הבטחתי לחבר-הכנסת גולדשמידט שהנושא לא יידון היום.
סאלח טריף: אני חשבתי להעביר את הנושא לוועדה ציבורית שתחליט, אבל אני מסכים אתכם שיש גבול.
ראובן ריבלין: הבעיה היא שאין מישהו אחר שיכול לאשר את הנושא הזה.
ראובן ריבלין: צריך לומר: "ביודענו שגם חברי-הכנסת מקבלים הלוואות מבנק יהב, אנחנו מזהירים את עצמנו שלא נקבל החלטה שיכולה לתת הטבה בגין זה שאנחנו מקבלים הלוואות, אנחנו מאשרים את זה לאחר שהזהרנו את עצמנו".
סאלח טריף: מחר יהיה כאן יושב-ראש ועדת הכספים ונחליט בעניין.
סאלח טריף: בוקר טוב לכולם.
סאלח טריף: קודם כול, אני שואל האם יש התנגדות לפתיחת הישיבה לתקשורת?
סאלח טריף: רוב בעד.
אתי בן-יוסף: אחד מתנגד.
סאלח טריף: רבותי, אנחנו מתחילים בהמלצה למינוי ועדה ציבורית לעניין שכר חברי הכנסת.
סאלח טריף: ועדה שתעסוק בכל שכר הנבחרים ונושאי משרה ברשויות השלטון.
סאלח טריף: אנחנו נמליץ על הקמת הוועדה בפני מליאת הכנסת, מכיוון שמדובר כאן לא רק בשכר חברי הכנסת, אלא בוועדה שתבדוק את כל המכלול: שכר נשיא המדינה, ראש הממשלה, שרים, סגני שרים, חברי כנסת ושופטים – כל נושאי המשרה ברשויות השלטון וגם חברי הכנסת.