GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: גם אם העמסנו 80%, 90%, "אחלה", בואו נתקדם, אחרי זה נטפל ב-10% הנותרים.
<איל זנדברג: אם תיתן עוד שבוע של עבודה גם ההתייחסויות יהיו יותר רציניות.
דוד אמסלם: זה קשה לי מבחינת לוחות הזמנים.
דוד אמסלם: אגיד לך למה, אני רוצה להעביר את זה בקריאה הראשונה ואחרי זה לאפשר דיון מעמיק וגם פגישות עבודה.
דוד אמסלם: עכשיו אני יודע כבר איפה המחלוקות העיקריות.
<איל זנדברג: אני מבין לגמרי, אני מכיר את הצד שלכם, אנחנו רוצים לעזור, אבל אנחנו רוצים להיות מעשיים.
דוד אמסלם: בגדול, אנחנו מבקשים שתעשה השתדלות עד יום שני.
דוד אמסלם: בסך הכול תיפגשו.
דוד אמסלם: אנחנו דיברנו, אין פה הרבה דרמה בסיפור הזה.
דוד אמסלם: גם מה שאנחנו צריכים לתקן מבחינה טכנית, נתקן בהמשך.
<איל זנדברג: מתי נקבל נוסח שאליו נוכל להתייחס כדי לתת חוות דעת מקצועית?
<איל זנדברג: אם נקבל ביום חמישי- - -
<תומר רוזנר: אנחנו נעשה השתדלות.
דוד אמסלם: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא:
דוד אמסלם: נציבות שירות בתי הסוהר –דו"ח חצי שנתי תכנון מול ביצוע תקציבי.
דוד אמסלם: הבמה שלכם, בקשה.
<אילן מלכא: לפני שאני אכנס פה להצגת סיכום החציון, או הסיכום של קצת יותר מהחציון מבחינת התקציב, ברור לכולם ששירות בתי הסוהר נמצא כרגע בשנה השנייה והשלישית ליישום פסיקת הבג"ץ, ונערך למימוש - -, כשאני תיכף ארחיב על זה מספר מילים.
<אילן מלכא: ברור שתכנית העבודה משקפת את המהלכים האלה, את שיתופי הפעולה עם משרדים אחרים.
<אילן מלכא: זה בא לידי ביטוי.
<אילן מלכא: תיכף נראה את זה.
<אילן מלכא: שב"ס מנסה לייצר תכנית שנותנת מענה למרכיבי המשימה שלו, לייעוד המרכזי שלו.
<אילן מלכא: ממש בכמה מילים לגבי תעודת הזהות.
<אילן מלכא: סך הכל אנחנו מדברים על 33 מתקנים בשירות בתי הסוהר.
<אילן מלכא: תקן הכליאה הוא 23 אלף.
<אילן מלכא: שיאי כוח האדם מופיעים לפניכם.
דוד אמסלם: זה כולל גם את הביטחוניים?
<אילן מלכא: הכל, למעט השוהים.
דוד אמסלם: כמה מתוך 23 אלף הם ביטחוניים?
<אילן מלכא: 6,200, נכון לשבוע שעבר.
<אילן מלכא: זה יורד ועולה.
<אילן מלכא: שיאי כוח האדם מופיעים כאן לפניכם.
<אילן מלכא: זה כולל סוהרי חובה.
<אילן מלכא: בסיס התקציב השנתי הוא 3.367.
<אילן מלכא: מבחינת שב"ס על ציר הזמן - אני לא מפתיע פה אף אחד - ב-10 השנים האחרונות - -
דוד אמסלם: דרך אגב, מה הוא המפתח העולמי לסוהר מול אסירים, אתה יודע?
<מתי שולץ: תלוי במדינות.
<אילן מלכא: תלוי אם זו מדינה מערבית או מדינה אחרת.
דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים כרגע על צפון קוריאה.
<מתי שולץ: 1 ל-2.
דוד אמסלם: זה גם עובד אצלנו ככה?
<מתי שולץ: אנחנו מתקרבים ל-1 ל-3.
<אילן מלכא: כפי שאתם רואים, ב-10 השנים האחרונות שב"ס עבר תמורות משמעותיות - החל מ-2006 - מקבלת המתקנים של צה"ל, בתי המעצר של משטרת ישראל.
<אילן מלכא: כל תמורה כזאת יצרה איזה שינוי תפישתי, שינוי במרכיבי הפעולה של הארגון, התאמות משמעותיות בתוך הארגון.
<אילן מלכא: זאת אומרת, גם קבלת המתקנים, גם כל הסיפור של כל האסירים בעסקת גלעד שליט, גם תיקון 42, וגם עכשיו לפתחנו הסיפור של בג"ץ.
<אילן מלכא: זה לא רק יישום ומימוש חוק או פעולה מסוימת, זה שינו תפישתי רחב שמשפיע על הארגון כולו.
דוד אמסלם: דרך אגב, אני רוצה לומר לכם שישבתי לגבי זה עם עידו, היועץ המשפטי שלנו, אתמול.
דוד אמסלם: אני הולך להגיש הצעת חוק שהולכת להסדיר את כל הסוגיה.
דוד אמסלם: גם את פסק הדין של רובינשטיין, שבעצם לקח את הפרוטוקולים של הוועדה שלנו שעשינו בשנתיים האחרונות והטמיע אותם, וגם את דוח דורנר אני רוצה להביא כחקיקה פרטית, אם הממשלה לא תתקדם בעניין.
דוד אמסלם: זה רק, מה שנקרא, להשכלה רחבה.
דוד אמסלם: מדינת ישראל צריכה להביא את זה בסוף, מבחינתנו, למינימום תנאים של 4.5 מטר לאסיר, כמו שזה בחוק החדש.
דוד אמסלם: בעולם זה קצת יותר רחב, אבל אלה התנאים.
<אילן מלכא: החוק מסתכל על התא, על השטח שמופיע בתוך התא.
<אילן מלכא: הוא לקח את כל מה שקשור לאסיר והסתכל על התא.
<אילן מלכא: האסיר, מסביבו יש עוד דברים שקשורים לתנאי המחייה שלו - שטח המחייה בתא, איפה שהוא ישן.
<אילן מלכא: ברגע שהדלת נפתחת והוא יוצא החוצה, הוא יוצא לשיקום, הוא יוצא לחינוך, הוא יוצא לעבודה, הוא יוצא לתעסוקה.
<אילן מלכא: הדברים האלה מסביב הם גם חלק מתנאי המחייה שלו.
<אילן מלכא: אנחנו כרגע נערכים למה - -
דוד אמסלם: מה שאומר אילן, ואני מסכים איתו, שבסך הכל תנאי האסיר זה לא התא עצמו, זה כל המרחב.
יעקב אשר: החצר.
דוד אמסלם: יש לזה נגזרות מבחינתם.
<אילן מלכא: פריסת מתקני הכליאה בשטח מדינת ישראל מופיעה פה לפניכם, מה הם המתקנים הביטחוניים.
דוד אמסלם: דרך אגב, אנחנו מתוכננים לסייר בבית הסוהר בבאר שבע ביום חמישי, אני מודיע לכם.
דוד אמסלם: מי שרוצה אני אשמח שיצטרף.
דוד אמסלם: אנחנו גם נודיע לכולם.
יעקב אשר: כל הנושא עלה הרבה בזכות - -
<אילן מלכא: במסגרת הסוגיה של מתקני הכליאה לא רק אל מול שטח המחיה אנחנו מאותגרים בהקשר של תשתיות המתקנים עצמם, איזה מתקנים אנחנו רוצים לטפל בהם, מה התכנית הרחבה של שב"ס לשיפור התשתיות, לשיפור המתקנים.
<אילן מלכא: בשנה האחרונה נכתבה תכנית רב-שנתית לטיפול בכל מה שקשור למתקני הכליאה.
<אילן מלכא: אנחנו ידעים לומר מה היינו רוצים לראות עכשיו, מה בעוד 5 שנים, מה בעוד 10 שנים, מה סדר העדיפות שלנו בעולם הפלילי ובעולם הביטחוני.
<אילן מלכא: זה כרגע לא הדיון, אני רק אומר שיש מה לעשות סביב העניין הזה.
<אילן מלכא: בשב"ס סביב השעון אפשר לראות את מרכיבי המשימה העיקריים שלנו סביב עולם האסיר, עולם הביטחון ועולם הקיום, מה השב"ס עושה 24 שעות סביב כל השנה.
<אילן מלכא: הוא עושה לא מעט פעילויות רחבות שמביאות לידי ביטוי את כלל מרכיבי המשימה שלנו.
<אילן מלכא: אפשר לראות פה את כל פעילות החינוך, השיקום לאוכלוסיית הפליליים, הכמויות, היקפי האסירים שנמצאים בתוך הפעילות הזאת, עולם הביטחון, בתי המשפט למיניהם.
<אילן מלכא: אנחנו מכינים 60 אלף ארוחות ביום.
<אילן מלכא: יש לא מעט פעילויות סביב השעון.
דוד אמסלם: בוקר, צהריים וערב?
<אילן מלכא: בוקר, צהריים וערב לכלל הדבר הזה, כאשר יש לא מעט פעילויות נוספות.
<אילן מלכא: לא רק אל מול הדבר הזה, אבל זה איזה שהוא זום-אין לאיך אני בונה תכנית עבודה שנותנת מענה לכלל הנקודות האלו בשוטף, מעבר לדברים הנוספים.
<אילן מלכא: אירועים מרכזיים ב-2017: אפשר לראות את שביתת הרעב של הביטחוניים שהיה לנו אתגר מאוד משמעותי השנה, כמובן את פסיקת הבג"ץ שדובר עליה, את ההתמודדות עם ארגוני פשיעה.
דוד אמסלם: אילן, לגבי פסיקת הבג"ץ, מישהו ישב איתכם ממשרדי הממשלה?
<אליעזר רוזנבאום: אדוני היושב-ראש, ישנם שני צוותים.
<אליעזר רוזנבאום: צוות אחד עם משרד המשפטים, מובילה אותו המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עמית מררי.
<אליעזר רוזנבאום: היא מובילה את הצוות של חלופות כליאה.
<אליעזר רוזנבאום: אנחנו, כמובן, שותפים.
<אליעזר רוזנבאום: יש לנו צוות משרדי שלנו שסמנכ"ל אט"ב, דני, מוביל אותו.
<אליעזר רוזנבאום: זה לגבי הדברים שאנחנו צריכים לעשות.
<אליעזר רוזנבאום: עם זה אנחנו באים לצוות שלה.
<אליעזר רוזנבאום: הצוות השני שאנחנו עושים, ששב"ס מוביל אותו, זה כל נושא הבינוי, קרי, שיפוץ אגפים, בנייה חדשה, הרחבת בתי כלא איפה שיש עתודות קרקע.
יעקב אשר: חסר פה דבר אחד בשאלה של היושב-ראש, אם הבנתי.
יעקב אשר: האם גם יש צוות שיושב מול האוצר?
<אליעזר רוזנבאום: הם בצוות.
יעקב אשר: איפה זה אוחז, זו השאלה.
<אליעזר רוזנבאום: אנחנו עוד לא מסוכמים על התכנית במלואה.
דוד אמסלם: מה היעד שלה?
דוד אמסלם: מה הגדרתם את היעד?
<דני קריבו: לעמוד בפסיקה.
דוד אמסלם: שזה 4.5 מטר לאסיר?
<אליעזר רוזנבאום: ברור.
<אליעזר רוזנבאום: אנחנו צריכים לטפל בכערך 5,000 כלואים.
דוד אמסלם: שאלתי רק אם ישבו איתכם.
דוד אמסלם: אתה כבר נכנסת לדיון הבא.
מיקי לוי: 4.5 מטר זה הנטו, או שזה כולל שטחים ציבוריים?
דוד אמסלם: כולל הכל.
<אילן מלכא: זה נטו לתא.
מיקי לוי: לא שטחים ציבוריים.
<אילן מלכא: שטח המחייה מתייחס לגודל התא, הרוחב כפול האורך מטר מרובע, עם מקלחת ושירותים או בלי מקלחת ושירותים.
דוד אמסלם: זה בגדול לא רק התא, זה כל השטחים.
יעקב אשר: מה שהוא אמר מקודם זה שלא לקחו בחשבון - -
מיקי לוי: זה לא המסדרון, זה לא חדר הכושר.
<אילן מלכא: התא בלבד.
מיקי לוי: הפסיקה מדברת על התא?
<אילן מלכא: רק על התא.
זאב בנימין בגין: כולל ארונית.
יעקב אשר: כן, אבל לא מה שמסביב.
<אילן מלכא: הדברים שנאמרו פה מופיעים בשקף.
<אילן מלכא: זה נושא רחב.
<אילן מלכא: יש פה הזדמנות בלתי רגילה לעסוק בכל מה שקשור בתנאי המחייה של האסירים.
<אילן מלכא: יש פה, כמובן, שותפות, מחויבת להיות שותפות בין ארגונית ובין משרדית בסיפור הזה.
<אילן מלכא: אנחנו ממש לקראת סופה של גיבוש התכנית האינטגרטיבית.
<אילן מלכא: היא מדברת על 3 מרכיבים, כמו שאמר פה ממלא מקום המנכ"ל: עולם הבינוי, עולם החלופות, שזה רחב יותר, בעיקר סביב הנושא של חקיקה והחלטות, והעולם של מיצוי מקומות הכליאה בתוך הארגון, הריווח באגפים וכו'.
<אילן מלכא: לא נפתח את זה כאן.
<אילן מלכא: הנושא הזה על השולחן שלנו כמה חודשים.
זאב בנימין בגין: היושב-ראש, בכל זאת איזה לוח זמנים.
זאב בנימין בגין: יש לנו תאריך יעד שנקבע.
יעקב אשר: דצמבר 2018.
<אילן מלכא: יש שני קיטועי זמן: מרץ 2018 ודצמבר 2018.
זאב בנימין בגין: היה לנו דיון שעסק, בין השאר, בנושא הזה.
זאב בנימין בגין: זה היה לפני 3 חודשים, עוד לפני הפגרה?
<לאה קריכלי: כן, לפני הפגרה.
זאב בנימין בגין: זה לפני הפגרה.
זאב בנימין בגין: הזמן רץ.
זאב בנימין בגין: אנחנו עכשיו עובדים.
זאב בנימין בגין: מה תאריך היעד שלכם לסיום הדוחות, האינטגרציה, הפנייה לאוצר ובניית תכנית אמיתית?
יעקב אשר: והאישור של האוצר.
זאב בנימין בגין: ואישור של האוצר.
<אילן מלכא: אני אגיד שני דברים.
<אילן מלכא: אל"ף, נקבע דיון שרים בחודש הבא שבו תוצג התכנית.
<אילן מלכא: ישתתפו בו גם שרת המשפטים, גם שר האוצר וגם השר שלנו, כמובן בהובלת השר שלנו.
<אילן מלכא: שם תוצג התכנית למימוש וליישום.
<אילן מלכא: שם יסכמו את התכנית.
<אילן מלכא: זה קורה בחודש הבא, בדצמבר.
<אילן מלכא: יש כבר תאריך.
<אילן מלכא: מינואר-פברואר 2018, בהנחה שאין שינוי במועדים הנקובים, יהיו כבר פעולות שנצטרך לצמצם את זרם הכניסה של העצורים בעיקר רק כדי לעמוד במרץ 2018.
<אילן מלכא: אנחנו כבר יודעים להגיד מה הם קיטועי הזמן כדי לעמוד בלוחות הזמנים האלה.
<אילן מלכא: ברור לנו שתכנית הבינוי היא לא מחר בבוקר וגם לא בחצי שנה, לכן עולם החלופות ועולם המיצוי הפנימי בתוך הארגון הוא הרלוונטי ביותר.
<אילן מלכא: זה שם.
זאב בנימין בגין: עולם החלופות ידרוש כסף כמו שלכם – אני אומר את זה לאליעזר – של רש"א.
זאב בנימין בגין: הרשות לשיקום האסיר תצטרך כלים.
דוד אמסלם: בין היתר.
דוד אמסלם: בני, אני לא רוצה להיכנס לזה בדיון, אבל בגדול אני אספר לכם שכבר ביקשתי ממנהלת הוועדה לקבוע לנו ישיבה איתם לגבי הדוח בהמשך למה שדיברנו בישיבה הקודמת.
זאב בנימין בגין: טוב, מאה אחוז.
זאב בנימין בגין: אם בדצמבר יושבים עם השרים, אולי כדאי שנקבל דיווח על הסיכום של השרים סמוך כדי שהמעקב יהיה צמוד.
זאב בנימין בגין: זה נושא מכריע.
דוד אמסלם: כפי שפתחתי - אני אומר את זה להם וגם אמרתי לשר לביטחון פנים - אנחנו עוקבים עקב בצד אגודל אחרי הנושא הזה.
דוד אמסלם: אני כבר 3 חודשים עושה דוח סטטוס.
דוד אמסלם: אני כבר ישבתי עם הייעוץ המשפטי שלנו על-מנת לקדם חקיקה של הוועדה במידה והם לא יתקדמו נכון.
דוד אמסלם: אנחנו חייבים ללכת לכיוון שהבנו אותו כבר מלפני שנתיים.
דוד אמסלם: אני שמח שקלענו, מה שנקרא, לדעת גדולים.
דוד אמסלם: גם השופט רובינשטיין וגם השופט דורנר הסכימו איתנו בעניינים האלה.
<אילן מלכא: התייחסות לעולם התקציב.
<אילן מלכא: בסך הכל שירות בתי הסוהר מקפיד לנהל את התקציב באופן מאוזן, כמובן על פי חוק התקציב השנתי.
<אילן מלכא: אנחנו נמצאים, כמובן, לקראת השנה השנייה של תקציב 2017-2018.
<אילן מלכא: אפשר לראות פה את עוגת התקציב של שירות בתי הסוהר.
<אילן מלכא: בסיס התקציב הישיר שלנו הוא 3.367.
<אילן מלכא: סך הכל של 257 נוספים סביב השתתפות של משרדי ממשלה והוצאה מותנת בהכנסה כפי שמופיעה פה.
<אילן מלכא: מבחינת הרכיבים, רכיבי ההוצאה העיקריים, אנחנו מדברים על עולם השכר שמופיע פה – 58% מהתקציב, עולם הפיתוח, שזה ההתעצמות, היכולת שלנו להתעצם בארגון - 3%.
דוד אמסלם: מה זה ההתעצמות?
<אילן מלכא: אלה פרויקטים של תשתיות.
<אילן מלכא: זה שיפוצי תאים, הכנסת מערך טכנולוגי מסוים, מערכות מידע.
דוד אמסלם: כולל שיפוצים?
<אילן מלכא: בין היתר.
<מירי פרנקל-שור: איזה הוצאות מותנות בהכנסה יש לכם?
<אילן מלכא: רווחי קנטינה, קנטינת האסירים, שזה, לצורך העניין, רווחי ספק.
<אילן מלכא: ככל שיש נתח רווחים מסוים, זה בדיוק חלק מסוים מהמרכיבים.
דוד אמסלם: הפיתוח מותנה בהכנסה?
יעקב אשר: הפיתוח פה לא לוקח בחשבון את הבג"ץ.
יעקב אשר: יש הבנה שזה יהיה מחוץ לתקציב, זאת אומרת, שזה יהיה תקציב אד-הוק בעניין?
<אילן מלכא: כן.
דוד אמסלם: מה זה הקניות?
<אילן מלכא: הקניות כוללות את הקיום - מזון, הכלכלה של הסוהרים, של האסירים.
דוד אמסלם: אוקי, בוא ניכנס לרזולוציה.
<אילן מלכא: זה כולל את השכר והגמלאות כמו שמופיע פה.
<אילן מלכא: אם אני אסתכל רגע על עולם התפתחות התקציב - -
דוד אמסלם: דרך אגב, הגמלאות אצלכם זה 15% מסך התקציב?
דוד אמסלם: כמה זה במשטרה?
דוד אמסלם: זה גם פחות או יותר?
דוד אמסלם: בגרוסו מודו, זה עניין של אחוז לפה אחוז לשם?
<דני קריבו: טיפ טיפה יותר.
<דני קריבו: צריכים לזכור בהקשר הזה שהמשטרה הוא ארגון יותר ותיק משב"ס.
מיקי לוי: יש לה התחייבויות קודמות.
דוד אמסלם: המשטרה סוחבת את שב"ס הראשונים.
<קריאה: במשטרה זה 25%.
זאב בנימין בגין: האם בתחזית ל-5 או 10 שנים אתם יורדים כי יותר אנשים נכנסים לפנסיה צוברת מאשר לתקציבית?
מיקי לוי: ב-2032 תהיה תחילת הירידה.
מיקי לוי: זה יהיה לאורך של כמעט 20 שנה.
<דני קריבו: גם במשטרה, בוודאי ובוודאי בשב"ס שגדל עד מאוד בעשור האחרון מאז שנכנסה הפנסיה הצוברת, יותר מ-50% מהמשרתים כבר בפנסיה צוברת.
<דני קריבו: זה הולך וגדל.
זאב בנימין בגין: לכן שאלתי על ההתפתחות.
דוד אמסלם: בינתיים אתה מפריש גם לפה וגם לפה, תזכור.
דוד אמסלם: לאלה שבצוברת אתה מפריש.
דוד אמסלם: בימים כתיקונם לא היית מפרש להם.
דוד אמסלם: לאלה שבפנסיה התקציבית אתה ממשיך לשלם.
דוד אמסלם: באיזה שהוא מקום העקומה תתחיל לרדת.
דוד אמסלם: העקומה תרד, לדעתי, בעוד 10 שנים.
חמד עמאר: לפי כל הנתונים, רק ב-2035 תתחיל הירידה.
מיקי לוי: עשינו תיקון לחוק, אם אני לא טועה.
<דני קריבו: אתה מדבר על הפנסיה התקציבית, שגם מי שנמצא בפנסיה תקציבית משתתף, מפריש 2%,3%.
דוד אמסלם: זה 2% השתתפות.
מיקי לוי: נכון, 2.5%.
דוד אמסלם: זה יתחיל לרדת ברגע שהראשון שנכנס יצא לפנסיה.
דוד אמסלם: אז אתה לא משלם לו יותר.
מיקי לוי: ב-2003 נכנס האחרון לתקציבית.
זאב בנימין בגין: אנחנו כבר 50 שנה.
דוד אמסלם: זה 2033 פחות או יותר.
<אילן מלכא: מבחינת התפתחות תקציב הארגון, אפשר לראות פה מ-2011 עד שנה הבאה, עם תחזית לשנה הבאה, את העלייה המתונה שבאה בעיקר ברכיב כוח האדם, לא במרכיבי הקיום וההתעצמות, כשהסיבות הרגילות, הסיבות העיקריות של זחילה טבעית של השכר מידי שנה בכ-1.5%, הם הסכמי שכר כאלה או אחרים וסוגיה של תוספות משימות נוספות כמו תיקון 42.
<אילן מלכא: הנתחים האחרים, הקבועים - -
דוד אמסלם: זה מצבת כוח האדם שלכם?
<מתי שולץ: זה התקציב.
חמד עמאר: מה כוח האדם מספרית?
<מתי שולץ: תיכף יש שקף של כוח אדם.
זאב בנימין בגין: אם מותר לציין משהו שאני חושב שהוא חיובי.
זאב בנימין בגין: 60% מהשכר זה אחוז לא גבוה ביחס לארגונים אחרים שבהם 70% - -
דוד אמסלם: זה כולל הפנסיה?
חמד עמאר: זה לא כולל הפנסיה.
חמד עמאר: עם הפנסיה אתה מגיע לכמעט 75%.
דוד אמסלם: עם הפנסיה אתה הולך עם ה-90%.
<דני קריבו: צריכים לזכור, חבר הכנסת בגין, שכשמשווים למשרדי ממשלה אחרים, הגמלאות לא נמצא אצלם.
<אילן מלכא: מבחינת תקציב מול ביצוע, אפשר לראות שסך כל האחוזים הם גבוהים.
<אילן מלכא: אנחנו עומדים בביצוע התקציב אל מול מה שניתן לנו בכמעט קרוב ל-100%.
<אילן מלכא: סך הכל התמונה היא תמונה חיובית.
<אילן מלכא: אני גם ארחיב על זה קונקרטית בשנה הנוכחית.
<אילן מלכא: התפתחות שיאי כוח אדם.
<אילן מלכא: אפשר לראות פה את ההתפתחות מ-2013 מבחינת שיאי כוח האדם אל מול התקינה הקיימת, אל מול המצבה הקיימת.
<אילן מלכא: אלה המספרים מבחינת השיאים.
דוד אמסלם: דרך אגב, יש לכם איזו שהיא נוסחה קבועה שאם, למשל, עולה מספר האסירים אז זה באופן אוטומטי, או שאתם כל פעם מתווכחים על הסוהרים?
<מתי שולץ: כל פעם מתווכחים על הסוהרים.
<מתי שולץ: פה מה שבא לידי ביטוי זה מתקנים חדשים שאנחנו פותחים.
<מתי שולץ: בדרך כלל יש סיכום ממוקד במתקן.
דוד אמסלם: אם האוכלוסייה גדלה, סביר להניח שגם כמות האסירים גדלה.
דוד אמסלם: אני מניח שגם כמות הסוהרים צריכה לגדול.
דוד אמסלם: צריך להיות איזה שהוא פקטור מוסכם שהוא באוטומט, טייס אוטומט.
דוד אמסלם: אתה לא צריך לבוא ולבכות.
דוד אמסלם: צריך לייצר משהו כזה.
<אילן מלכא: אגף של 80 ואגף של 120 הוא אותה תקינה.
דוד אמסלם: אני לא נכנס כרגע איך אתה בונה את הנוסחה, אבל בסופו של דבר אתה חייב לבנות איזה משהו אוטומט שבו אתה לוקח את כל המרכיבים שאתה מדבר עליהם בחשבון, שאם מחר קיבלתם עוד 200 אסירים שהם פזורים בכך וכך, מגיע לך כך וכך.
<מתי שולץ: אם אני מוכן לאותם 200, אני גם מוכן עם הסוהרים.
<מתי שולץ: אם אני הולך לבנות מתקן חדש - - ניתן לדוגמה את חולות, שזה מתקן שנבנה וקיבלתי את כל המשאבים, כולל כוח אדם, להפעלה שלו.
מיקי לוי: בשיאי כוח אדם מצה"ל יש פערים?
<אילן מלכא: יש פער באיוש כוח אדם מצה"ל.
מיקי לוי: הוא צריך להיכנס לעניין הזה, זה דופק אתכם.
<אילן מלכא: זה פער שהולך וגדל, אני מסכים איתו.
<אילן מלכא: אנחנו מול הצבא בפער בסדר גודל של 140 סוהרי חובה.
דוד אמסלם: מה הצבא אומר על זה?
<אילן מלכא: הצבא אומר שיש קושי להעמיד את האוכלוסייה באופן מלא.
מיקי לוי: שיעביר אותם לתקני קבע ויעביר את התקציב.
<אילן מלכא: זה כבר לאחר - -
מיקי לוי: אני יודע, אני התעסקתי במלחמה הזאת לפני 3 שנים.
דוד אמסלם: למה הצבא לא עומד בפער הזה, לא הבנתי, הרי לקחתם את המתקנים של הצבא אליכם.
<מתי שולץ: הוא התחייב לעמוד - -
דוד אמסלם: אז למה זה לא עובד?
<אליעזר רוזנבאום: כמו שהוא לא עומד בשח"מים, כך הוא לא עומד - -
<מירי פרנקל-שור: זה לא אותו דבר.
דוד אמסלם: כשהוא לא עומד, מה אתם עושים?
דוד אמסלם: אתם מביאים את זה מהשוטף?
<אילן מלכא: אנחנו מעמיסים על האנשים שלנו שנמצאים במקומות אחרים.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אתם מעמיסים עליהם יותר לחץ?
<אילן מלכא: ודאי.
מיקי לוי: במקום 8,9 שעות, 14,18 שעות.
דוד אמסלם: אני ארשום לי את זה.
דוד אמסלם: אנחנו נזמין את צה"ל ואתכם כדי לדון בעניין הזה.
מיקי לוי: הכי טוב שצה"ל היה הופך אותם לתקני קבע.
דוד אמסלם: אני לא נכנס כרגע איך.
דוד אמסלם: הצבא צריך לתת את הפתרונות, אם בחיילים, אם בכסף.
מיקי לוי: עוד מהיותי באוצר לפני 4 שנים אני נמצא בתוך הריב.
דוד אמסלם: איך נקרא לזה?
<אילן מלכא: תקני סוהרי חובה.
חמד עמאר: כמה תקנים יש?
<מתי שולץ: יש 810.
<מתי שולץ: אנחנו יורדים ל-760.
<מתי שולץ: הסיכום שנרד ל-760.
חמד עמאר: כולם מאוישים עכשיו?
<אילן מלכא: אנחנו נמצאים - -
דוד אמסלם: מעבירים לכם חיילים?
חמד עמאר: צה"ל לא מספק לך אותם?
<אילן מלכא: מספקים לנו חיילים מצה"ל.
מיקי לוי: אם זה היה בבית סוהר מגידו שהיה בתחום אחריות הצבא, לא הייתה שם בעיה, אני מבטיח לך.
זאב בנימין בגין: היושב-ראש, הערה כללית גם לאוצר.
זאב בנימין בגין: מבחינת החישוב הלאומי, כל הפטנטים האלה של שימוש בחיילי חובה, בחשבון הלאומי הוא לא נכון, הוא מעוות את ההקצאות.
זאב בנימין בגין: ישבנו על זה כבר לפני שנים רבות מאוד.
זאב בנימין בגין: המינימום שצריך לחשב לגבי חייל חובה זה שכר מינימום, כי הוא נגרע בזמן השירות שלו.
זאב בנימין בגין: אנחנו עושים את מלאכתנו כולנו קצת קלה.
זאב בנימין בגין: אני אומר ואמרתי את זה ממזמן לגבי שב"כ ולגבי מוסד.
זאב בנימין בגין: אני מציע לקחת את זה בחשבון.
זאב בנימין בגין: מהאוצר אני מציע ומבקש להסתכל, לא מיד, בראייה לאומית כוללת של החשבונאות הלאומית, כי אנחנו בתמונה שהיא לא נכונה בחשבון הלאומי.
זאב בנימין בגין: זה נראה זול, זה פתרון זול, בייחוד במגבלות שהצבא טוען שיש לו מגבלות של כוח אדם.
דוד אמסלם: אתה צודק, אבל זה לא הדיון שלנו.
דוד אמסלם: זה גם שאר המערכות.
זאב בנימין בגין: כיוון שזה עולה - -
דוד אמסלם: זה הולך בשני הכיוונים.
דוד אמסלם: אתה יודע, גם המשטרה מקבלת מהצבא.
<אילן מלכא: מבחינת סטטוס ביצוע תקציב נכון לספטמבר 2017, אפשר לראות במרכיבי התקציב כמה מימשנו באחוזים עד כה.
<אילן מלכא: סך הכל האחוזים הם גבוהים.
<אילן מלכא: יש לנו עוד חודשיים.
<אילן מלכא: חלק גדול מהדברים כבר בהתקשרויות, לכן בסוף השנה האחוזים יהיו יותר גבוהים ממה שאתם רואים פה.
<אילן מלכא: סך הכל מבחינת תכנון מול ביצוע תקציב, האחוזים הם בסדר גודל כזה.
זאב בנימין בגין: אנחנו קראנו לזה "גשמי נובמבר", שאתה רואה את העודפים, ובסוף הם מאשרים לך לקנות.
<אילן מלכא: בשקף הבא אפשר לראות את עיקרי ההוצאות של התקציב בעולם הקניות והפיתוח.
<אילן מלכא: בשני המרכיבים האלה, גם הקניות וגם הפיתוח.
<אילן מלכא: אפשר לראות פה, היושב-ראש, את המרכיבים העיקריים סביב ההוצאות התקציביות.
<אילן מלכא: סביב התפעול השוטף – אחזקה, סוגיית הכלכלה של האסירים, הוצאות סוהרים, מרכיבים העיקריים בטיפול הרפואי.
דוד אמסלם: מה זה הוצאות סוהרים?
<אילן מלכא: זה הכלכלה שלהם.
דוד אמסלם: אני מציע שתעבור סעיף סעיף, כך אני אלמד.
דוד אמסלם: דרך הכסף נלמד את הארגון.
<אילן מלכא: התפעול השוטף: אחזקה, מבנים, מערכות - -
דוד אמסלם: מה זה תפעול שוטף?
<אילן מלכא: מה שקשור לארנונה, למים, אחזקה של המבנים, אחזקת מערכות, תפעול.
דוד אמסלם: חשמל, מים?
<אילן מלכא: הכל.
דוד אמסלם: שיפוצים גם נכנס פה?
<מתי שולץ: שיפוצים מופיע נפרד.
<מתי שולץ: הוא מופיע בהמשך.
דוד אמסלם: זה 312 מיליון שקל?
<אילן מלכא: 312 זה ספקים ואחזקה.
<אילן מלכא: זה מתוך אותו מיליארד של הקיום והפיתוח ביחד.
דוד אמסלם: כלכלה זה האוכל, אני מבין.
<אילן מלכא: זה אך ורק לאסירים.
דוד אמסלם: ואיפה של הסוהרים?
<אילן מלכא: הסוהרים זה מה שמופיע בהוצאת סוהרים.
<אילן מלכא: זה גם מרכיב הכלכלה, גם מרכיב ההיסע וכו'.
<אילן מלכא: זה סביב הסוהרים.
דוד אמסלם: מה נכלל בהוצאות סוהרים?
<אילן מלכא: כלכלה, נסיעות.
דוד אמסלם: זאת אומרת, מביאים ומחזירים אותם?
<מתי שולץ: על נסיעה חופשית באוטובוס אני משלם.
דוד אמסלם: זה ל"אגד" שאתה משלם?
<מתי שולץ: לא רק ל"אגד".
דוד אמסלם: לא משנה, למערך התחבורה הציבורית.
<מתי שולץ: זה המדים שאני נותן להם.
דוד אמסלם: זאת אומרת, כל המרכיבים שקשורים לסוהרים יושבים בקטע הזה.
דוד אמסלם: דרך אגב, למה אתה מפריד את הכלכלה בין הסוהרים לאסירים?
דוד אמסלם: הם אוכלים את אותו אוכל?
<מתי שולץ: לא, האוכל נפרד.
דוד אמסלם: האוכל שונה?
<מתי שולץ: אני לא יכול להגיד לך אם הוא שונה, כי אם הוא מקבל חביתה והוא מקבל חביתה אז זה לא כל כך שונה.
חמד עמאר: מי מבשל לסוהרים?
<מתי שולץ: יש מטבחים נפרדים.
דוד אמסלם: בכל בתי הסוהר מבשלים, או שמישהו מביא מבחוץ?
<אילן מלכא: בחלק מהמתקנים יש מטבחים מפוצלים, מופרדים.
<אילן מלכא: לדוגמה, בעולם הביטחוני, בחלק מהמתקנים יש מטבחים שהם מבשלים בעצמם עם אותם הפרודוקטים שמקבלים גם הסוהרים.
<אילן מלכא: אין מוצרי גלם אחרים.
<אילן מלכא: לגבי המתקנים האחרים, הפנימיים, יש מטבח אחד משותף שמכין את האוכל לאסירים וגם לסוהרים.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה outsourcing, או שעובדים שם אנשים?
דוד אמסלם: מבשלים ממש פיזית במטבח?
<אילן מלכא: עובדים שלנו.
<אילן מלכא: עכשיו, לאחרונה, התחלנו לשלב יותר עובדי קבלן, כי אנחנו מתקשים להחזיק את העובדים שלנו באופן קבוע בכמויות האלו.
יעקב אשר: עובדי קבלן אומר שאתה עובד במטבח שם, לא outsourcing של קייטרינג או משהו כזה.
<אילן מלכא: אלה עובדים שעוזרים לאנשים שלי להכין את הכמויות המטורפות האלה של המזון כל יום ויום.
יעקב אשר: בחנתם את האפשרות של קייטרינג, של מיקור חוץ?
<אילן מלכא: זה יקר מאוד.
דוד אמסלם: יותר זול לכם לעבוד ככה.
דוד אמסלם: זה נשמע לי גם הגיוני.
<אילן מלכא: קשה לי מאוד לתחזק את זה.
דוד אמסלם: זה גם יותר ביטחוני, כי אתה לא צריך להביא כל הזמן מישהו מבחוץ, זה הכל בפנים.
<אילן מלכא: הגמישות בסוף היא אצלי, צריך לומר את זה.
<אילן מלכא: למשל, בתי מעצר שעצורים מגיעים בלילה.
<אילן מלכא: צריך לקום מוקדם, ב-04:00 בבוקר.
<אילן מלכא: אני חייב לייצר את הגמישות הזאת.
<אילן מלכא: זה נושא כואב.
<אילן מלכא: הסוגיה הזאת של עובדי מזון, קשה מאוד לתחזק את זה.
דוד אמסלם: בגלל שאין לכם מספיק עובדים?
<אילן מלכא: שילוב של מרכיב שכר, עבודה קשה.
חמד עמאר: אתם לא משתמשים באסירים?
<מתי שולץ: משתמשים באסירים.
חמד עמאר: באיזה אחוזים?
חמד עמאר: כשאתם משתמשים באסירים, אתם משלמים לאסירים?
<אילן מלכא: בוודאי.
דוד אמסלם: יש לכם מלא עובדים שם, פוטנציאל של עובדים חבל על הזמן.
<אילן מלכא: של אסירים?
חמד עמאר: למה אתה צריך עובדי קבלן כשיש לך כל הרבה אסירים שיכולים לעבוד?
<מתי שולץ: אני רוצה בתוך המסגרת להשקיע בהם בטיפול.
דוד אמסלם: כן, אבל הוא לא כל היום עובד.
דוד אמסלם: אתה יכול לתת לו יומיים בשבוע.
<אילן מלכא: לא בכל מתקן יש לי אסירי עבודה, בטח לא בכמות הזאת.
<אילן מלכא: את אסירי העבודה אני מעדיף במקומות מסוימים לפני המטבח.
<אילן מלכא: זה לא שאת מה שיש לי מבחינת אסירי עבודה אני לוקח למטבח.
<אילן מלכא: הטיפול הרפואי, כמו שאתה רואה פה, נראה לי שהוא די ברור.
<אילן מלכא: יש את כל סוגית הפיקוח האלקטרוני.
<אילן מלכא: שיפוץ תאים ואגפים, אתה רואה פה 25 מיליון שקלים.
<אילן מלכא: שדרוג מערכי אבטחה וביטחון.
<אילן מלכא: בסוף אנחנו גם ארגון שצריך להסתכל על הביטחון.
<אילן מלכא: אנחנו כל שנה מטפלים במרכיב הזה.
<אילן מלכא: מערכות המידע והטכנולוגיות, שדרוג תשתיות התקו"ן, כל מה שקשור לתכנית התקו"ן - הקמת מרכזי חינוך, מרכזי השיקום וכו', כל הפרויקטים האלה - -
דוד אמסלם: מה התקציב שלהם?
<אילן מלכא: 16 מיליון שקל.
<אילן מלכא: זה רק השנה.
דוד אמסלם: תקו"ן זה המערכות שאתם שם - -
<מתי שולץ: התשתית של הטיפול.
<אילן מלכא: בניתי עכשיו כיתת חינוך, בניתי מרכז קשב.
<אילן מלכא: זו התשתית שמאפשרת לקיים את פעולות התקו"ן.
דוד אמסלם: מה זו רזרבה אוצרית של 22 מיליון שקל?
<עמיחי דוד: בכל סעיף יש תקנה שנקראת "עמידה ביעדים הפיסקליים", "רזרבה לעמידה ביעדים הפיסקליים".
<עמיחי דוד: זה מוגדר בחוק התקציב בכל אחד מהסעיפים.
<עמיחי דוד: זה, דרך אגב הוטמע לטובת - -
<מתי שולץ: כ-3% מהתקציב האוצר לוקח מראש בתחילת השנה, שם בצד.
דוד אמסלם: זה בגלל שהוא מניח הנחת עבודה שאתה לא תבזבז את הכל.
<עמיחי דוד: אבל - -
דוד אמסלם: אם לקראת הקצה אתה מבין שהוא ישתמש ברוב התקציב, אתה משחרר לו את זה.
<עמיחי דוד: השנה - -
דוד אמסלם: זה לא שאתה לוקח את זה.
דוד אמסלם: זה מותנה.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אתה יוצא מנקודת הנחה שהוא לא יוציא את כל ההוצאה.
<עמיחי דוד: אני יודע מה היה השנה.
<עמיחי דוד: השנה זה הוכנס לטובת השימושים.
דוד אמסלם: מה זה תעסוקה?
<מתי שולץ: אותו מערך שמטפל בתעסוקת האסירים.
<אילן מלכא: כל מרכזי התעסוקה היצרניים שקיימים במתקני הכליאה שבהם האסירים עובדים, נמצאים בתעסוקה.
דוד אמסלם: זה רק 5 מיליון שקל?
<אילן מלכא: לא, זו רק ההכשרה לאסירים שאני עושה.
<אילן מלכא: זה לא קשור להכנסות, להוצאות ולכל מרכיבי היישום, זה משהו אחר.
יעקב אשר: יש גם הכנסות בזה.
<מתי שולץ: נניח הכשרה מקצועית.
<מתי שולץ: אני מלמד את האסירים מקצוע.
דוד אמסלם: אני חושב שזה סכום פעוט מאוד.
דוד אמסלם: אתה מדבר איתי כרגע על כמעט 15,16.
דוד אמסלם: בוא נניח שזו רק הכשרה מקצועית.
<מתי שולץ: זה הרבה כסף.
<מתי שולץ: אנחנו עושים המון המון כיתות.
<מתי שולץ: בחלק, דרך אגב, משרד העבודה עוזר לנו.
דוד אמסלם: אני חושב שהתקציב הוא קטן לדבר הזה.
דוד אמסלם: לדעתי, אם לא רוצים רק להביא את זה כאיזה שהוא שקף ולשים "וי", נראה לי שפרופורציה של כמעט 20 אלף איש ל-5 מיליון שקל - - גם ככה מדובר באנשים שאתה צריך להשקיע בהם, כי רובם הם אנשים בלי הכשרה בסיסית.
דוד אמסלם: אתה רוצה להביא אותם לאיזה עולם נורמטיבי.
דוד אמסלם: זה אפילו לא בפרופורציה של אוכלוסייה רגילה שברובה כבר מכשירה את עצמה, למדה.
דוד אמסלם: מי שמגיע לבית סוהר אלה לרוב אנשים שלא מצאו את עצמם גם בחיים.
דוד אמסלם: אני חושב ש-5 מיליון זה קצת.