GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ורד ויץ: גם היום אם תיקחי גוף כמו הרשויות המקומיות עדיין בחוקת עבודה יש תקנון משמעת שמתנהל, וההבדל הוא שבו, למיטב זיכרוני, אין הסדרים של השעיה.
<ורד ויץ: השעיה מוסדרת באמצעות חוק הרשויות המקומיות (משמעת).
<ורד ויץ: אבל כשאת תבואי לחברות ממשלתיות או לגופים כאלה תמצאי שם הסכמים שכבר מטפלים בנושא ההשעיה.
דוד אמסלם: ורד, אני לא נכנס כרגע לעניין.
<ורד ויץ: לא, אני - - - עקרונית.
דוד אמסלם: מה שאפרת אמרה, יש בזה שכל.
דוד אמסלם: כשאתה הולך לעשות משהו השוואתי במדינה ורוצה להשוות את כולם לכולם, אז בוודאי שאם אתה מרחיק מישהו שיש לו "הנחת מעביד" זה לא נשמע הגיוני.
דוד אמסלם: אז אנחנו יכולים להביא את זה לרף הכי הגיוני.
דוד אמסלם: אבל בסוף אנחנו מדברים על נושאים ערכיים.
<ורד ויץ: זאת תהיה בעיה.
דוד אמסלם: בסדר, אחרי זה נטפל בבעיה.
<ורד ויץ: זאת תהיה מכשלה מאוד גדולה.
דוד אמסלם: ורד, אנחנו בכנסת.
דוד אמסלם: אתם לא מול הממונה על השכר.
דוד אמסלם: אנחנו נביא את זה ברמה הערכית.
דוד אמסלם: יש דברים שספציפיים לאותם ארגונים.
דוד אמסלם: אם זה לא ברמה הערכית שיישאר שם, זה לא מעניין אותנו, כמו שאמרתי קודם.
דוד אמסלם: יש כללי בטיחות, כללים התנהלותיים ספציפיים.
דוד אמסלם: אז בוודאי שאנחנו לא באים להיכנס לשם.
דוד אמסלם: אבל נניח שאין חוק במדינה, אבל ברור לנו שאסור לגנוב, וכל החברות המדינה לא גונבים, ופתאום חברה אחת אומרת, שמותר לגנוב עד אלף שקל.
דוד אמסלם: לא מסכימים גם אם החברה הסכימה.
דוד אמסלם: לכן תראי את ההצעה, תתייחסי אליה באופן קונקרטי.
דוד אמסלם: אם אני אחשוב שאת צודקת אנחנו נשנה אותה.
דוד אמסלם: ולא – נתקדם ונודה לך על ההערה.
<ורד ויץ: עוד נקודה שכדאי לקחת בחשבון, ואני לא יודעת באיזה שלב רוצים לדבר על זה - שכיום בטריבונלים הקיימים ברשויות המקומיות בהרכב בתי הדין יש נציגות של ארגון עובדים.
דוד אמסלם: אותם כללים של שירות המדינה יישמרו גם פה.
דוד אמסלם: גם בתי דין לעבודה, יש שם נציגים מהציבור.
דוד אמסלם: יש שופט מקצועי ועוד שני שופטי קו שהם נציגי ציבור.
<ורד ויץ: אני פעם קיבלתי צו מניעה על דעתם של נציגי הציבור בניגוד לדעתו של השופט.
דוד אמסלם: לכן אני אומר שביחסי עבודה זה מקובל.
דוד אמסלם: זה לא כמו בבית המשפט העליון ששם כולם מקצועיים.
דוד אמסלם: יש גם נציגי ציבור, יש נציגי עובדים כי מאזנים את העסק.
דוד אמסלם: יש איש מקצועי ועוד שופטי קו שהם חלק מהעובדים ואולי נציג ציבור או נציג עובדים.
דוד אמסלם: אני לא נכנס לזה, אבל זה דבר שאני לא צריך להמציא אותו כי הוא כבר קיים.
דוד אמסלם: אפרת, עוד משהו?
<אפרת חקאק: דבר אחד לנציגת האוצר, אם נלך לכיוון של הקמת טריבונל חדש אז נצטרך גם הערכה תקציבית.
<אורלי ישי-גנץ: לכן אנחנו אומרים – קיבלנו את זה רק אתמול - - - מבחינה תקציבית.
<אורלי ישי-גנץ: נוכל לתת תשובה - -
דוד אמסלם: יש לכם עודפים.
<אפרת חקאק: חשוב להביא לדיון הבא אנשים שמומחים בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים ולראות מה ההבדלים ביניהם לבין עובדי המדינה.
דוד אמסלם: לדעתי, טל היא מומחית בנושא חברות ממשלתיות.
<אפרת חקאק: - - - אבל לא תאגידים ציבוריים אחרים.
<אפרת חקאק: איה, בבקשה.
<איה דביר: רק עוד בקשה אחת אם אפשר.
<איה דביר: מדובר ברעיון חדש, מורכב, גדול.
<איה דביר: יש הרבה גופים שצריכים לקיים פה שיח כדי לגבש איזושהי עמדה.
<איה דביר: אני מסופקת אם נצליח לעמוד ביעד של שבוע.
דוד אמסלם: א', את צודקת.
דוד אמסלם: שנית, אנחנו רק לפני קריאה ראשונה.
דוד אמסלם: יש לנו עוד דרך לעבור.
דוד אמסלם: יש הניסוחים ויש הדיונים.
דוד אמסלם: לפעמים הניסוח של החוק מלמעלה מאוד פשוט אבל אחרי זה צריך לעשות עבודה למטה כדי לתרגם אותו הלכה למעשה.
דוד אמסלם: מה שנקרא, יש חקיקת משנה פנימית.
<איה דביר: בדיני משמעת הרבה צריך להיות בהסדר הראשוני.
<איה דביר: חובתנו, לפי תקנון הממשלה, להחזיר לממשלה את הצעת החוק, וכדי שנוכל להביא את עמדתנו לפניה אנחנו צריכים - - -
דוד אמסלם: אין לנו בעיה.
דוד אמסלם: נהפוך הוא, אנחנו מאוד מכבדים את הממשלה.
דוד אמסלם: אם תחליטו שאתם רוצים להחזיר את זה לוועדת שרים לדיון נוסף זה בסדר.
<איה דביר: ועדת השרים קבעה את זה מפורשות - - - כך נעשה.
דוד אמסלם: אין בעיה ובכבוד רב.
דוד אמסלם: זה גם לגיטימי מאוד שהממשלה תבוא ותטען את טענתה.
דוד אמסלם: היא תגיד, זה חוק אחר, אז אני רוצה להתייחס.
דוד אמסלם: בבקשה, בכיף.
דוד אמסלם: אז נסכם.
דוד אמסלם: אני רוצה להודות לכולם על הדיון הפרלימינארי שעשינו בנושא הזה.
דוד אמסלם: אפרת תנסח לנו את הצעת החוק הגולמית.
<אפרת חקאק: יחד איתכם.
דוד אמסלם: היא תפנה אליכם, ותדבר עם המשרדים, ובוודאי אלה שהתייחסו; גם אלה שלא היו כאן בעיקר בנושא התאגידי – וכאן, טל, תעזרי לה בנושא אם תוכלי - -
<טל רוזנפלד: בנושא הסטטוטורי.
דוד אמסלם: אני מניח שאתם יותר בקיאים מאתנו.
דוד אמסלם: החברות הממשלתיות נמצאות באותה קסיופיאה, ואתם נעים זה לצד זה.
דוד אמסלם: לכן תעזרו לנו בעניין הזה.
דוד אמסלם: אני מבקש, איה, שתשתדלי להביא לנו הצעה תוך שבוע וחצי להביא לנו הצעה גם אם היא עדיין לא מושלמת כדי שנמשיך לדון עליה.
דוד אמסלם: מי רוצה להחזיר אותה לוועדת שרים?
<איה דביר: זאת החלטה של שרים להביא לוועדת שרים.
<איה דביר: אנחנו ניידע בכל מה שהיה.
דוד אמסלם: אוקיי, אתם תיידעו.
דוד אמסלם: איך שולחים אותה לוועדת שרים?
דוד אמסלם: אני שולח אותה או אתם מביאים?
<אפרת חקאק: אפשר גם להביא עקרונות, לא חייבים את הנוסח.
<איה דביר: כל פקיד מיידע את השר שלו - - - להגיע ליושב-ראש ועדת השרים.
דוד אמסלם: אני גם אעדכן את מגיש ההצעה.
דוד אמסלם: אני אגיד לו שאנחנו מחזירים את זה לוועדת שרים פחות או יותר בנוסח החדש - -
<אפרת חקאק: - - - עקרונות.
דוד אמסלם: - - אחרי שהוא יהיה לפנינו.
<אור רוזנמן: נוסח ראשוני.
דוד אמסלם: אז אני רוצה לאחל לכם המשך יום טוב ושבוע טוב.
דוד אמסלם: תודה לך, אפרת.
דוד אמסלם: רבותיי, בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ועדת הפנים והגנת הסביבה, בנושא:
דוד אמסלם: הצעת חוק המפלגות (תיקון - מימון בחירות מקדימות למועמד שהוא נבחר הציבור), התשע"ז-2017, פ/3796/20, של חבר הכנסת דוד אמסלם – זה שלי – הכנה לקריאה ראשונה.
דוד אמסלם: בפתיחת הישיבה, קודם כול, אני רוצה לברך את חברת הכנסת לאה פדידה.
דוד אמסלם: ברוכה הבאה - -
דוד אמסלם: - - שיהיה לך בהצלחה, גם בכנסת וגם אצלנו בוועדה.
דוד אמסלם: היא ממלאת מקום של חברת הכנסת מטעם המחנה הציוני, חברת הכנסת פארן.
דוד אמסלם: תשתתפי אצלנו הרבה בוועדה.
דוד אמסלם: בסך-הכול יש פה הרבה נושאים מעניינים.
עודד פורר: אני לא חבר ועדה ואני אומר שזאת הוועדה הכי טובה.
אוסאמה סעדי: גם אני לא חבר.
דוד אמסלם: אתה תמיד תישאר אצלי חבר.
דוד אמסלם: בארצות-הברית, כשהנשיא לא נבחר עדיין הוא ה-president.
דוד אמסלם: אתה בשבילי תמיד חבר כנסת.
אוסאמה סעדי: אם אתה משווה אותי לנשיא - - -
דוד אמסלם: בישיבה הקודמת שעשינו עברנו על כל הצעת החוק, אבל היות ששינינו שם הרבה סעיפים, דיברנו אני ותומר לפני כן וסיכמנו שנעשה את ההקראה מההתחלה, ושוב נשמע את ההערות, ובסוף הדיון הזה אני אשתדל להביא את ההצעה גם להצבעה.
אוסאמה סעדי: אולי תגידו לנו מה השינויים.
<קריאה: זה יותר בניסוחים.
אוסאמה סעדי: קראנו את זה.
דוד אמסלם: אתה יכול ללכת לשתות אצלי קפה בשם היעילות, אם זה משעמם.
אוסאמה סעדי: אם זה היה משעמם, לא הייתי בא.
דוד אמסלם: אתה מכיר אותי, בדרך כלל אנחנו הולכים רק לשינויים, אבל היות שתומר אמר לי שעשינו פה יותר מדי שינויים, גם בניסוח, אז נקרא.
<שחר שושן: הצעת חוק המפלגות (תיקון מס' 24) (הוראות מיוחדות לעניין בחירות מקדימות לתפקיד חבר הכנסת), התשע"ח–2017
<תומר רוזנר: הסעיף הראשון והסעיף השלישי מתייחסים לבקשה של משרד מבקר המדינה, שהוועדה קיבלה, והיא מתייחסת לכל סוג של בחירות מקדימות, לאו דווקא בחירות לחברי הכנסת.
<תומר רוזנר: במקרה שיש למועמדים יתרה של תרומות שלא נוצלה, לפי החוק הקיים הם יכולים להחזיר אותה לתורמים, למפלגה, ואם לא – לאוצר המדינה.
<תומר רוזנר: לפי התיקון המוצע אפשר יהיה להחזיר או לתורמים או לאוצר המדינה ולא למפלגה.
<תומר רוזנר: התיקון השני הוא תיקון טכני שמבהיר שמכיוון שההפניה בחוק הקיים היא לבחירות לחברי הכנסת – התיקון מבהיר שמדובר בכל בחירות מקדימות לפי אותן בחירות.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, התקרות וההוראות השונות מתייחסות לכל בחירות לפי הרלוונטיות לאותן בחירות, ולאו דווקא לבחירות לחברי הכנסת.
<תומר רוזנר: תמשיך.
<תומר רוזנר: כאן מדובר בשני תיקונים שמתייחסים לכל המערכות של בחירות מקדימות.
<תומר רוזנר: התיקון הראשון, גם לבקשת משרד מבקר המדינה, מבהיר מה צריך להיות הדוח שמגיש מועמד בכל בחירות מקדימות, לאו דווקא הבחירות המסוימות שאנחנו מדברים עליהן כאן.
<תומר רוזנר: בכל בחירות מקדימות, בתום המערכת, הוא צריך להגיש דוח, וכאן פשוט מבהירים שהדוח צריך לכלול גם פירוט הכנסות והוצאות וגם פירוט נכסים והתחייבויות, שזה מהותו של דוח כספי.
<תומר רוזנר: התיקון השני הוא תיקון שמבהיר שמה שמבקר המדינה צריך לפרסם בציבור לגבי הכללים וההנחיות שחלות על כל המועמדים, הוא צריך לפרסם את ההנחיות לגבי כלל המועמדים, ולאו דווקא לגבי מועמדים שאינם נבחרי ציבור.
<תומר רוזנר: זה זנב של תיקון שהיה קיים בעבר והוא לא במקום כרגע, והוא חל לגבי כל בחירות מקדימות.
<תומר רוזנר: מה שאתם רואים כאן זה תיקון לסעיף העונשין שקיים בחוק, סעיף שמטיל איסורים פליליים.
<תומר רוזנר: התיקונים בעיקרם נוגעים לכך שכל העבירות שקיימות כבר כיום בחוק לגבי בחירות מקדימות, אנחנו מבהירים שהם יחולו גם על הבחירות המקדימות המזכות, שנדון בהן מייד – הבחירות המקדימות לחברי הכנסת.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, האיסורים הפליליים של גיוס תרומות מעבר למותר, הוצאת הוצאות מעבר למותר.
<תומר רוזנר: כל ההוראות יחולו גם על הבחירות המקדימות לחברי הכנסת ונוספה כאן עבירה פלילית חדשה, שמי שהשתמש במענק או בהלוואה שהוא קיבל, כפי שתיכף נראה, לגבי הבחירות המקדימות האלה, שלא למטרת הבחירות המקדימות, אלא הוציא אותם למטרות אחרות, זו תהיה עבירה פלילית.
<תומר רוזנר: מבהירים כאן שהשימוש בכסף הציבורי שהוא מקבל חייב להיות למטרה שלשמה ניתן לו הכסף, ואם הוא לא עושה כן, זו תהיה עבירה פלילית.
לאה פדידה: למה "למעט"?
<תומר רוזנר: תיכף נדבר.
לאה פדידה: אתה מסביר כל פסקה.
<תומר רוזנר: בסוף הסעיף אנחנו נסביר.
דוד אמסלם: בדרך כלל קוראים כמה ואז אנחנו מסבירים.
<תומר רוזנר: בסעיף הזה יש לנו את סעיף ההגדרות שישמשו אותו.
<תומר רוזנר: עכשיו הגענו לסימן המיוחד שמתייחס לבחירות המקדימות לחברי הכנסת, שנקבע לגביהן הוראות מיוחדות, ויש כאן את הוראות ההגדרות שילוו אותנו לכל אורך הסימן הזה.
<תומר רוזנר: ההגדרה העיקרית שיש כאן היא מהן הבחירות המזכות, מהן הבחירות המקדימות שלגביהן יחול ההסדר הזה.
<תומר רוזנר: בבחירות האלה צריכים להתקיים שלושה תנאים: התנאי הראשון הוא שבמפלגה חברים לפחות 5,000 חברים.
<תומר רוזנר: קרי, מפלגות שהן קטנות יותר ואין בהן 5,000 חברים, כל ההסדר הזה לא יחול לגביהן.
דוד אמסלם: או שהגוף הבוחר, המרכז הוא פחות מ - - -
<תומר רוזנר: התנאי השני שבאותן בחירות מקדימות בוחרים רוב חברי המפלגה.
<תומר רוזנר: כלומר, רוב חברי המפלגה זכאים לבחור באותן בחירות.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, אם מתקיימות בחירות רק במחוז מסוים בלבד, ההסדר לא יחול.
<תומר רוזנר: עם זאת, אם מתקיימות בחירות באותו יום בכל המחוזות, לפי הדוגמה שנתתי, של בחירות למחוז – אם באותו יום מתקיימות בחירות בכל המחוזות, ההסדר חל, למרות שבכל מחוז לא בוחרים רוב חברי המפלגה, אלא חברי אותו מחוז לפי הדוגמה הזאת.
<תומר רוזנר: התנאי השלישי הוא שהבחירות מתקיימות בסמוך לבחירות לכנסת.
<תומר רוזנר: במועד הרגיל זה חצי שנה לפני, או אם הכנסת מתפזרת לפני כן, מהתקופה של הפיזור ואילך.
<תומר רוזנר: זאת אומרת שבחירות מקדימות אחרות, גם אם הן לתפקיד חבר הכנסת, אבל לא עומדות בשלושת התנאים האלה, כל ההסדר הזה לא יחול לגביהן ויחול ההסדר הרגיל של בחירות מקדימות, שלגביו אין שינוי מההסדר המוצע.
<תומר רוזנר: לגבי ההגדרה של מועמד זכאי.
<תומר רוזנר: מועמד זכאי זה יהיה מועמד שיהיה זכאי לקבל מאוצר המדינה מענק מראש למימון התמודדותו בבחירות המקדימות המזכות, וכאן הוא הוגדר כנבחר ציבור שאינו ראש רשות מקומית או חבר מועצת רשות מקומית.
<תומר רוזנר: קרי, מדובר במועמדים שהם חברי כנסת, או שרים, או סגני שרים בלבד.
<תומר רוזנר: ההצעה, כפי שהמציע הציע, נועדה לאפשר לאותם מועמדים שהם נבחרי ציבור מהסוג הזה, חברי כנסת או שרים, לקבל את המענק מראש.
<תומר רוזנר: לגבי ראש רשות מקומית או חבר במועצת רשות מקומית שמתמודד לכנסת, יחול עליהם הסדר שחל על כל אדם אחר, שאיננו שר או חבר כנסת.
<תומר רוזנר: הוא לא יקבל מענק מראש, אלא יקבל הלוואה שתהפוך למענק בהמשך.
לאה פדידה: היום כזכאי הוא צריך להיות חבר כנסת שנים מסוימות?
<תומר רוזנר: אם באותן בחירות מקדימות - - -
דוד אמסלם: את זכאית.
עודד פורר: ההגדרה היא לגבי גוף בוחר.
עודד פורר: הגוף הבוחר צריך להיות מעל 5,000 איש.
<תומר רוזנר: לא הגוף הבוחר, חברי המפלגה.
עודד פורר: חברי המפלגה מעל 5,000 איש.
עודד פורר: ונניח שהגוף הבוחר הוא מרכז?
<תומר רוזנר: לא חל ההסדר.
עודד פורר: רק במצב שכל חברי המפלגה מצביעים.
<תומר רוזנר: רוב.
<תומר רוזנר: רוב חברי המפלגה.
דוד אמסלם: הכוונה היא שכל חברי המפלגה זכאים לבחור והרוב בוחרים.
דוד אמסלם: אני אסביר למה הוא התכוון ברוב ולמה רוב.
דוד אמסלם: יש חברי מפלגה לכאורה שהם חברים במפלגה אבל עדיין הם לא זכאים לבחור, בגלל שאין להם תקופת אכשרה וכו'.
דוד אמסלם: הכוונה היא שזה פריימריז.
עודד פורר: בליכוד, שחלק מחברי הכנסת נבחרים על-ידי מרכז, הם לא זכאים.
דוד אמסלם: לא זכאים.
עודד פורר: השאלה השנייה היא מה קורה במפלגה שיש בה שריונים.
עודד פורר: תבוא מפלגה ותגיד: חצי אצלנו משוריינים - - -
דוד אמסלם: משוריין לא מקבל.
לאה פדידה: משוריין לא מתמודד.
דוד אמסלם: אין לו בחירות.
<תומר רוזנר: אם יש התמודדות – כן.
דוד אמסלם: עודד, זה הרבה יותר פשוט ממה שאתה חושב.
דוד אמסלם: מי שמתמודד בפריימריז – מקבל, מי שלא – לא מקבל.
אוסאמה סעדי: איזה פריימריז?
דוד אמסלם: פריימריז סגורים.
אוסאמה סעדי: מרצ עכשיו רוצים לעבור לפריימריז פתוחים.
דוד אמסלם: ההסדר לא מתייחס לזה.
עודד פורר: ואם הוא לא נכנס לכנסת?
<תומר רוזנר: נגיע לזה.
דוד אמסלם: נגיע לזה עוד מעט.
עודד פורר: מה קורה אם הוא לא נכנס לכנסת?
דוד אמסלם: נעבור דבר דבר.
עודד פורר: תשריין אצלך במפלגה את העשרה הראשונים - - -
יואב בן צור: אם יש עשרה ראשונים משוריינים אבל על השריון יש פריימריז?
דוד אמסלם: אפילו בגמרא לא שואלים שאלה כזאת.
יואב בן צור: יש עשרה ראשונים משוריינים, יש עשרה מקומות ראשונים שמשוריינים.
יואב בן צור: אומר יושב-ראש המפלגה שהעשרה האלה, הוא רוצה שהם יעשו פריימריז לראות באיזה מקום הם יהיו.
דוד אמסלם: מי בוחר אותם?
יואב בן צור: חברי המפלגה.
דוד אמסלם: זה פריימריז, נשמה.
דוד אמסלם: הם לא משוריינים.
יואב בן צור: בכל מקרה הם יהיו בעשירייה.
עודד פורר: אתה אומר שהפריימריז לא על המיקום.
דוד אמסלם: יואב, גם היום – איך זה הולך?
דוד אמסלם: כל מי שנרשם הוא בפריימריז.
דוד אמסלם: אצלכם זה עשרה, זה יכול להיות 30-20.
דוד אמסלם: ברגע שהם עושים בחירות בינם לבין עצמם, זה פריימריז.
יואב בן צור: העשרה האלה בכל מקרה יהיו ברשימה, גם אם יבחר בהם בן-אדם אחד.
יואב בן צור: כל הבעיה היא זה המיקום שלהם בעשירייה.
דוד אמסלם: דרך אגב, אני רוצה לספר לך שגם אצלנו, כשיש 30 מועמדים, כולם יהיו בתוך הרשימה אם יש רק 30, השאלה רק באיזה מקום.
דוד אמסלם: אם אתה נרשם, תהיה באיזה מקום, השאלה באיזה.
יואב בן צור: אומרים לך מראש שהעשרה האלה יהיו בעשירייה הראשונה.
דוד אמסלם: אני מסביר בגדול.
דוד אמסלם: אם זה פריימריז בכלל המתפקדים, זה לא משנה כרגע איזה קבוצה בוחרת אותם.
דוד אמסלם: בזמנו היו שביעיות בליכוד, זה לא משנה, אז יכול להיות שבטקט ראשון בוחרים את הפריימריסטים בין המקום הראשון לעשירי, ואחרי זה בין המקום העשירי למקום ה-20, זה כבר עוד נגלה.
דוד אמסלם: בסדר, אבל יש פריימריז.
דוד אמסלם: כמה זמן חשבת על השאלה הזאת?
יואב בן צור: אני יושב ליד תלמיד חכם (עודד פורר), והוא נתן לי - - -
דוד אמסלם: אני מסכים אתך שהוא תלמיד חכם.
יואב בן צור: תומר, תתעמת עם זה, אחר-כך תגיד לי.
לאה פדידה: המטרה היא לשחרר את אותו פריימריסט מלאסוף תרומות ולהיות מחויב?
דוד אמסלם: זה לב העניין של כל החוק הזה.
דוד אמסלם: עוד מעט נשמע למה.
קארין אלהרר: זה לא מדויק, הוא לא באמת משוחרר, כי נניח שהוא לא נכנס.
דוד אמסלם: אני אתן לך תשובה על זה.
דוד אמסלם: עוד מעט ניתן תשובה גם על זה.
דוד אמסלם: חיים, הכול בסדר?
<חיים אבידור: מה קורה עם נבחר ציבור שהוא משוריין?
<ארבל אסטרחן: הוא לא מתמודד, אז הוא לא מקבל.
<חיים אבידור: הוא לא מקבל מענק?
<חנה רותם: זה לא נכון לפי הטבלה.
דוד אמסלם: חנה, נרשום את זה בפירוש.
דוד אמסלם: הוא יקבל כוס תה עם נענע, לא יותר מזה.
<נדב שינברגר: הבעיה של השריון היא בעיה מאוד רצינית.
<נדב שינברגר: השאלה של השריונים היא מאיזה גודל מפלגה עושה פריימריז או לא עושה פריימריז, מה זה שריון.
<נדב שינברגר: למשל למפלגה יש שמונה משוריינים ושניים שעושים פריימריז – איך זה מתחלק?
<תומר רוזנר: לא הבנתי את השאלה.
דוד אמסלם: השניים יקבלו.
<נדב שינברגר: רק השניים?
דוד אמסלם: הרי המימון זה למתמודד.
דוד אמסלם: המתמודד אמור לדבר אל המתפקדים, אז זה לא קשור למפלגה.
דוד אמסלם: בבקשה, קארין.
עודד פורר: המפלגה גם נהנית מהמימון הזה.
קארין אלהרר: אני קיבלתי את הרושם שהמטרה של הצעת החוק היא לאפשר שוויון הזדמנויות לכל אדם ולהיות משוחרר מכבלי בעלי הון.
דוד אמסלם: זו המטרה המרכזית, לא השוויוניות.
קארין אלהרר: שוויון הזדמנויות.
דוד אמסלם: המטרה שהגדרנו בתחילת הדרך, המהות של ההצעה שלי שאנחנו רוצים להפריד בין הון לשלטון.
דוד אמסלם: מי שמגיע לכנסת זה בן-אדם שצריך להצביע עבור מיטב הכרתו ומצפונו ולא בגלל איזה מישהו שתרם לו ולא נעים לו.
קארין אלהרר: אין ספק שהמטרה ראויה.
דוד אמסלם: מכאן התחלנו להתקדם.
קארין אלהרר: המטרה הראשונה – אם באמת העניין הוא עניין של פריימריז, מה לחוק הזה ולמימון מפלגות שאין בהן פריימריז?
קארין אלהרר: הדבר השני שאותי מטריד יותר בדיון היום, שאם המטרה היא באמת לאפשר שוויון הזדמנויות ושכל אדם, בלי קשר למוכרות יוכל להתמודד ובלי קשר למצב כלכלי, מה קורה אם הוא לא נכנס?
קארין אלהרר: מה דינו של הסכום שניתן לו?
דוד אמסלם: בדיוק על זה עשינו את הישיבה קודמת והארכנו בה.
דוד אמסלם: אני אסביר לך את הרציונל.
דוד אמסלם: מטרת החוק שהגשתי היא, כפי שאמרתי, לחתוך בין הון לשלטון.
דוד אמסלם: אני רואה את זה כמצב לא חוקי היום.
דוד אמסלם: אני רואה את זה כשוחד.
דוד אמסלם: דרך אגב, לא כל מה שחוקי הוא מוסרי.
דוד אמסלם: מבחינתי חוק לא מוסרי הוא לא חוקי, למרות שמותר לך.
קארין אלהרר: נזכור את האמירה הזאת.
דוד אמסלם: אנשי סדום, שלא תתבלבלו, שמרו על החוק.
דוד אמסלם: תראי את רש"י – אנשי סדום הקפידו על החוק, אבל עדיין הם נחשבים אנשי סדום.
יואב בן צור: חוקי סדום.
דוד אמסלם: חוקי סדום.
דוד אמסלם: יש דברים שאני מתפלא על שומרי הסף, אלה שקוראים לעצמם "שומרי הסף", איך הגענו לנושא.
אוסאמה סעדי: שהם פקידים?
דוד אמסלם: כולם פקידים, דרך אגב.
דוד אמסלם: חוץ מנבחרי ציבור, כולם פקידים.
דוד אמסלם: פקיד זו לא מילה גסה.
דוד אמסלם: פקיד זה עובד מדינה בהגדרה - -
עודד פורר: כשהייתי מנכ"ל משרד הייתי פקיד.
דוד אמסלם: - - זו הגדרה שלי שאני מגדיר לעצמי.
דוד אמסלם: פקיד זה אדם שהוא לא עובד מדינה והוא לא משתייך למשל - - -
<תומר רוזנר: שהוא לא נבחר ציבור.
עודד פורר: הפקיד הופקד על נושא מסוים.
דוד אמסלם: הוא מופקד על תחום מסוים של אחריות.
דוד אמסלם: זה לא בא בקונוטציה שלילית.
דוד אמסלם: כל החיים שלי הייתי פקיד.
דוד אמסלם: הרעיון הוא לחתוך את הקשר הגורדי הזה בין הון לבין שלטון.
דוד אמסלם: אני חושב שזה לא חוקי, לא חוקתי ולא מוסרי, כל מה שאת לא רוצה, ואין לי מושג איך הגענו עד הלום.
דוד אמסלם: זו המטרה המרכזית שלנו, שהיא הלב של כל החוק הזה.
דוד אמסלם: עכשיו, אחרי שאנחנו עושים את זה, אנחנו רוצים לצמצם חוסר שוויוניות.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה יותר חשוב מחוסר שוויוניות.
דוד אמסלם: זה המתווה בגדול – חבר כנסת שמתמודד לכנסת, יהיה אסור לו בכלל לאסוף תרומות.
דוד אמסלם: דבר שני, הורדנו את תקרת - - -
<תומר רוזנר: או לקבל הלוואות.
דוד אמסלם: הורדנו את תקרת ההוצאה המותרת בכשליש כמעט.
דוד אמסלם: דבר שלישי.
דוד אמסלם: חבר כנסת – אם הוא לא נבחר, לא נבחר.
דוד אמסלם: הוא לא מחזיר שום דבר.
דוד אמסלם: ברגע שהוא נבחר הוא מקבל מענק.
דוד אמסלם: מה היתה הבעיה שלנו עם חברי הכנסת החדשים?
דוד אמסלם: מי שרוצים להתמודד לכנסת, לכאורה אם לא נעשה שום בלימה, כולם יבואו.
דוד אמסלם: למה לא? אם מחלקים כסף בכנסת, למה לא נבוא לקבל צ'ק?
דוד אמסלם: נשכור אוטו, ניקח שני יועצים, נביא קבלות על שווארמות והכול טוב.
דוד אמסלם: לכן חשבנו במקרה דנן שאנחנו חייבים להקשיח את העניין ולבנות מתווה הגיוני.
דוד אמסלם: דבר אחד – חבר כנסת חדש שנבחר – מקבל.
דוד אמסלם: הוא מקבל קודם כול את הכסף, הוא מקבל את אותו מענק.
אוסאמה סעדי: גם אם הוא לא נבחר, הוא לא מחזיר.
דוד אמסלם: דרך אגב, כאן אין לי סנקציה מולך.
דוד אמסלם: כשהיית חבר כנסת, הייתי קורא לך לסדר.
דוד אמסלם: פה – מה?
דוד אמסלם: דבר שני, חבר כנסת חדש שרוצה להיבחר, מותר לו לאסוף תרומות.
דוד אמסלם: בגלל שהוא עוד לא חבר כנסת.
דוד אמסלם: הרעיון שלנו זה לא התרומות, זה שחבר כנסת שמכהן כחבר כנסת יש לו תרומות.
דוד אמסלם: אם הוא נבחר, הוא מקבל את המענק שלו ומחזיר את התרומות.
דוד אמסלם: הרעיון הוא שכאשר אתה מתפקד כחבר כנסת אתה לא מחויב למישהו.
דוד אמסלם: אם אתה מחויב למישהו ואתה לא חבר כנסת, זה לא מענייננו.
דוד אמסלם: המדינה תמיד לרשותך - - -
קארין אלהרר: מי יתרום לו?
דוד אמסלם: מי שתורם לו היום.
קארין אלהרר: אתה תורם למישהו שמתעתד - - -
דוד אמסלם: אני מדבר על המתעתד.
קארין אלהרר: מי יתרום לו? יזרקו אותו מכל המדרגות?
דוד אמסלם: היום התמודדתי לכנסת.
דוד אמסלם: מישהו תרם לי?
דוד אמסלם: תרמו לי כמה אנשים.
עודד פורר: תרמו לך לפני.
קארין אלהרר: דודי, היה לך אופק.
קארין אלהרר: הוא יהיה בכנסת, נגבה את החוב.
קארין אלהרר: לא נבחרת - - -
דוד אמסלם: מי שלא יכול לאסוף תרומות, שלא יאסוף תרומות.
קארין אלהרר: הגענו לאותה נקודה.
קארין אלהרר: מה הנפקות?
קארין אלהרר: אם המטרה היא בסופו של דבר למנוע מצב שבן-אדם צריך לקושש ולהביא כסף מן הגורן ומן היקב, שזו מטרה ראויה בעיני, אני רוצה אנשים שהמחויבות שלהם לכל הציבור, לא לאנשים שנתנו להם כסף, זה מצוין.
קארין אלהרר: אבל אתה אומר שאם הוא לא הצליח להיכנס לכנסת, הוא עדיין יצטרך להחזיר את הכסף באמצעות גביית תרומות.
קארין אלהרר: אני לא רואה אדם בישראל שנותן סכום משמעותי ויגיד: הנה, אני תורם לך, כי עשית איזה סיבוב שלא הצליח.
דוד אמסלם: המצב מבחינתו הוא כמו המצב היום.
דוד אמסלם: היום בכנסת, אתם פשוט לא מכירים את זה כי אצלכם אין פריימריז - - -
קארין אלהרר: אנחנו מכירים את השיטה.
דוד אמסלם: אתם לא מכירים אותה.
דוד אמסלם: אתם מכירים אותה באופן תיאורטי מהעיתון, אבל באופן מעשי גם בפריימריז היום רצים עשרות אנשים שלחלקם אין שום סיכוי.
דוד אמסלם: חלקם מצליחים לאסוף תרומות מעטות, חלקם קצת יותר, אני לא נכנס לזה.
דוד אמסלם: בגדול, הרעיון הוא שנכנסת לכנסת, אתה מקבל את הכסף, מחזיר את התרומות.
דוד אמסלם: בחוץ מותר לך לאסוף תרומות.
דוד אמסלם: נכנסת – נכנסת, לא נכנסת – לא נכנסת.
דוד אמסלם: נניח אין לך מי שיתרום לך ואין לך כסף, המדינה תעמיד לרשותך הלוואה בערבויות מסוימות.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה מה שקורה במפלגות.
דוד אמסלם: המפלגה שלכם רצה, בהתחלה לא היו לה תרומות, לא היה לה כלום, מפלגה אחרת בכנסת, היה לה.
קארין אלהרר: זה מנגנון מפלגתי, לא פר אדם.
דוד אמסלם: זה לא חשוב, אלה אותם עקרונות.
דוד אמסלם: מה ששדרגנו היום, שעשינו את זה קצת יותר הגיוני ונתפור את זה יותר בקריאה השנייה-והשלישית שזה לא יהיה הכול או כלום.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אם לא נבחרת וקיבלת נניח 80% מהקולות – גם אם לא נכנסת וקיבלת אחוז מסוים, לא עברת, אז המדינה משפה אותך, בגלל שהיא מבינה שהיית קרוב.
דוד אמסלם: אנחנו מנסים לבנות מנגנון שהוא די דומה לסיפור של המפלגות.
דוד אמסלם: הוא מביא את זה לשוויוניות הכי נכונה וגם לכיוון הכי נכון לדעתי.
קארין אלהרר: אתה אומר שמי שלא נכנס זה או תרומות או הלוואה מהמדינה.
דוד אמסלם: הוא מקבל את ההלוואה מראש.
קארין אלהרר: הוא צריך להחזיר אותה באמצעות תרומות או באמצעות הלוואה שהוא ייקח על חשבונו.
דוד אמסלם: או שכן או שלא.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה גם היום.
<תומר רוזנר: זה גם המצב היום.
<תומר רוזנר: מי שלא נבחר, לא מעניין אותך.
קארין אלהרר: הוא לא יצליח לגייס תרומות, זה מה שאני אומרת.
דוד אמסלם: אני לא דואג לו בהיבט הזה.
דוד אמסלם: אני יותר דואג בהיבט הפנימי, שבכנסת לא יהיה חבר כנסת שמתפקד, שהוא חייב למישהו טובה בגלל שהוא נתן לו.
לאה פדידה: מצד אחד, זה מאוד מבורך שחבר כנסת לא יהיה חייב לשום בעל הון, אבל השאלה אם אנחנו לא מנציחים את עצמנו, כי אז חבר כנסת חדש, שמסכן גם ככה אין לו, לא תקשורת, לא חשיפה, מועמד חדש, לא יצליח לגבור על דבר כזה.
לאה פדידה: השאלה אם אנחנו לא יכולים להוסיף מנגנון שגם חבר כנסת שעוד לא היה חבר כנסת - - -
<תומר רוזנר: מועמד.
לאה פדידה: - - - יוכל לקבל איזה סכום.
<תומר רוזנר: הוא מקבל הלוואה.
דוד אמסלם: הוא מקבל הלוואה.
דוד אמסלם: דבר שני, אמרתי את זה, עניתי לקארין – אנחנו נייצר איזה מנגנון שאם הוא הגיע כמעט למספרים שהוא היה נכנס, הוא היה מקום שני למשל, נבדוק מודל כמו בכנסת במפלגות.
דוד אמסלם: מפלגה רצה לכנסת, גם אם היא לא עברה את אחוז החסימה, אם היא הגיעה לאחוז אחד מכלל הבוחרים היא כבר מקבלת, למרות שהיא לא בכנסת.
דוד אמסלם: כי הבן-אדם כבר הגיע קרוב.
דוד אמסלם: אחרת, תצטרך לתת כסף לכל אחד.
<ארבל אסטרחן: את צודקת.
<ארבל אסטרחן: את מצביעה על פגיעה בשוויון בין מועמדים שהם חברי כנסת לבין מועמדים שהם לא חברי כנסת.
לאה פדידה: הרי בתור חברי כנסת יש לנו יתרון.
דוד אמסלם: קודם כול, זה מובנה בכל מקרה, זה לא קשור לכלום, לא קשור לחוק הזה.
דוד אמסלם: את עכשיו חברת כנסת חדשה, עוד חודשיים-שלושה לא תהיי חדשה בתקשורת, אנשים יזהו אותך, את תצטרכי להתמודד מחר, יבוא מישהו חדש, ירצה להתמודד מולך, אותך מכירים, אותו לא מכירים.
דוד אמסלם: יש לך אוטו צמוד, יש לך הוצאות קשר לבוחר, לו אין.
דוד אמסלם: זה החיים.
<ארבל אסטרחן: אז נגביר את הפגיעה בשוויון?
דוד אמסלם: מה התשובה שלהם?
דוד אמסלם: נגביר.
דוד אמסלם: אני רואה את הנושא הזה כנושא מהותי הרבה יותר.
לאה פדידה: אני יודעת מניסיון - - -
<חיים אבידור: אני רוצה לתקן אותך.
<חיים אבידור: בקשר לבוחר אסור להשתמש לצורכי פריימריז.
דוד אמסלם: לא פריימריז, אבל מכירים אותו יותר.
דוד אמסלם: בבקשה, חבר'ה.
<עמית גלעדי: אני מהתנועה לאיכות השלטון.
<עמית גלעדי: קודם כול, אני רוצה להתחיל בזה שאנחנו תומכים מאוד במטרות של החוק שהן ראויות ביותר, אבל העניין שנידון פה לגבי הפגיעה בשוויון הוא מחיר מאוד כבד.
<עמית גלעדי: אם אני מסתכל על מערכת בחירות ספציפית שבה יש שני מועמדים שונים, שאחד מהם יודע שיש לו תקרה יותר גבוהה בסופו של דבר, כי אין לו את הסיכון שהוא יצטרך להחזיר את ההלוואה שהיא רק מתווספת על היתרון שממנו גם ככה נהנים חברי כנסת מכהנים, מה שסיפרת קודם לגבי הרכב והקשר עם הבוחר.
דוד אמסלם: מה אתה אומר על מפלגה חדשה שרוצה להתמודד מול מפלגה ישנה שיש לה את הכסף והיא כבר קיבלה?
<עמית גלעדי: אני פחות מכיר את המנגנון של המפלגות.
דוד אמסלם: תלמד, זה די זהה.
דוד אמסלם: עשינו את זה די דומה.
דוד אמסלם: איך אתה נותן לי את שובר השוויון, כשמצד אחד אנחנו מנתקים הון ושלטון, ומצד שני מביאים את השוויוניות המוחלטת?
<עמית גלעדי: תודה ששאלת.
<עמית גלעדי: קודם כול, אנחנו מציעים להחיל מנגנון אחיד על כל המועמדים, בין אם הם מכהנים ובין אם לא, שזה יהיה המנגנון של ההלוואות, כולל את איסור התרומות.
<עמית גלעדי: לצורך העניין ההצעה שלנו היא להקים - - -
דוד אמסלם: מה שאתה מציע שעל מועמדים ייאסרו תרומות, הם ייקחו הלוואות, ואם הם לא ייבחרו הם יחזירו את זה מכיסם, כל המועמדים.
<עמית גלעדי: זה חלק ממה שאני אומר.
דוד אמסלם: אתה אומר שהמערכת הפוליטית האישית תתנהל בכספי הבן-אדם?
<עמית גלעדי: אנחנו מציעים להקים מערכת - - -
דוד אמסלם: ואז אני אשאל אותך את השאלה.
דוד אמסלם: מה עם עשיר ועני?
<עמית גלעדי: סליחה, לא שמעתי.