GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: מה שאתה מציע לכאורה, מה שאני מבין, שלא יהיו תרומות ובן-אדם יביא את הכסף מהבית.
דוד אמסלם: איך תענה לי שיש עניים ועשירים במדינת ישראל?
<עמית גלעדי: אם תיתן לי לסיים, אני אסיים להסביר על המנגנון שאנחנו רוצים להציע פה.
<עמית גלעדי: אנחנו רוצים להציע מנגנון שהוא קצת לא קונפורמיסטי, אבל להחיל איזה מנגנון ממלכתי לגיוס תרומות אחיד, שיהיה על כל המועמדים, מנגנון שיהיה מבוסס על שיטה של גיוס המונים, שזה אומר להוריד את התקרה של כל תורם בודד – זה איזה מאפיין של אנונימיות – כך שלא תהיה חבות אישית של חבר כנסת לתורם שלו - -
<תומר רוזנר: מי יתרום לדבר כזה?
<עמית גלעדי: - - וכל פער אפשר יהיה לקבל באמצעות ההלוואה של המנגנון שהצעת בהצעת החוק.
<עמית גלעדי: כך אנחנו גם פותרים את הבעיות שהצעת החוק באה לפתור וגם אנחנו מונעים את הבעיות.
<אסף שפירא: אני מסכים עם ההערות שנשמעו לגבי הבעיה בחוסר השוויון בין מועמדים מכהנים לחדשים, וכמו התנועה לאיכות השלטון גם אנחנו מסכימים עם הרציונל של החוק וההיגיון שלו.
<אסף שפירא: אני מציע מנגנון אחר ממה שהציע חברי מהתנועה לאיכות השלטון.
<אסף שפירא: הרעיון של הלוואות הוא רעיון בעייתי מאוד בגלל הצורך להחזיר את ההלוואה, בגלל ההבדל בין חברי כנסת ומועמדים עשירים ולא עשירים.
<אסף שפירא: אנחנו כן מציעים להעניק מענק לכל המועמדים, אבל ברור שצריך לצמצם את הוצאות המדינה, אז אפשר לחשוב על כל מיני מנגנונים כדי לצמצם את הוצאות המדינה.
<אסף שפירא: למשל שהמדינה תממן עד מספר מסוים של מועמדים בכל מפלגה ולא רק מהמפלגה יוכלו להיות - - -
דוד אמסלם: איך נבחר אותם?
דוד אמסלם: הם צריכים פריימריז, להיכנס לרשימה של המדינה.
דוד אמסלם: אז נעשה פעמיים?
<אסף שפירא: זה עניין של המפלגה.
דוד אמסלם: נזרוק רולטה?
<אסף שפירא: אפשר לעשות - - -
דוד אמסלם: קוביות?
<אסף שפירא: אפשר לעשות סוג של בחירות במרכז בתור סינון ראשוני לפריימריז.
<אסף שפירא: בנוסף, כדי לצמצם עוד את הוצאות המדינה, שהמדינה לא תממן את מלוא תקרת ההוצאות, אלא רק מחצית מתקרת ההוצאות.
דוד אמסלם: הורדנו את התקרה לשליש.
<אסף שפירא: זה צעד טוב.
דוד אמסלם: הלכנו בכיוון הזה, הורדנו בשליש.
<אסף שפירא: עוד הערה קטנה לגבי אי-השוויון.
<אסף שפירא: אם אני מבין נכון, החוק הנוכחי לא חל על בחירות ליושב-ראש.
<אסף שפירא: כאן נעוצה הסכנה האמיתית בכל הנוגע לקשרי הון-שלטון, בגלל שגובה התרומה ליושב-ראש רשימה הוא הרבה יותר גדול.
דוד אמסלם: אתה מכיר את המשפט שהאויב של הטוב זה הטוב מאוד?
<אסף שפירא: אם כבר מחוקקים חוק כזה, שם הסכנה האמיתית.
דוד אמסלם: אתה מבין לבד שאני בונה מסלול.
דוד אמסלם: יש פה מסלול מכשולים, נבנה אותו.
דוד אמסלם: מה שנקרא "נעבור את המשוכה הראשונה", ננוח טיפה, נוריד את התד"ל, נשתה, נראה לאן מתקדמים.
<אסף שפירא: זו הערה עקרונית.
<אסף שפירא: שם הסכנה המהותית.
<עידן בנימין: אני אזרח עצמאי, פעיל במשמר החברתי ובקרן התחקירים.
<עידן בנימין: אני אלך צעד קדימה ואומר שמבחינתי החוק הזה הוא פארסה.
<עידן בנימין: היושב-ראש, אני חושב שהוא נובע מתפיסה שגויה מה הוא חבר כנסת.
<עידן בנימין: זה לא ג'וב עד לפנסיה.
<עידן בנימין: בזמן שאתה בכנסת, תיהנה מהפריבילגיות שמוקנות לך, אבל כשזה מגיע לשלב הבחירות, אנחנו צריכים להחזיק בשאיפה להיות אזרחים שווים.
<עידן בנימין: זה שאתה חבר כנסת, זה לא הופך אותך לראוי יותר ממני להיבחר, ובטח שאינך אמור לקבל כסף בכדי להתמודד.
<עידן בנימין: בהצעה הזאת אתה מרחיב את הפער בינך לבין אזרחים מבחוץ.
<עידן בנימין: ואם המפלגות האחרות עדיין לא שמו לב, אתה גם מרחיב את הפער בין הליכוד לבינם.
<עידן בנימין: רובכם, כולל אתה היושב-ראש, לא הייתם צריכים 320,000 שקלים כדי להתמודד בפריימריז, ומה שיקרה שתכווינו את הכסף הזה לתעמולת בחירות מחוץ לכותלי המפלגה ולחיזוק הליכוד.
<עידן בנימין: אתה נותן למפלגה שלך יותר מ-9.5 מיליון שקלים נוספים ולמפלגות אחרות מתנה של נזיד עדשים.
<עידן בנימין: החוק הזה לא יעבור, כי הוא פוגע בדמוקרטיה.
דוד אמסלם: דרך אגב, בוא תסביר לי - - -
<עידן בנימין: שנייה, תן לי לסיים.
<עידן בנימין: החוק הזה לא יעבור - - -
דוד אמסלם: תן לי, אני קובע פה את הכללים, לא אתה.
דוד אמסלם: זה לא נאום לאומה.
דוד אמסלם: דבר איתי על החוק.
דוד אמסלם: מה ההערות שלך לגבי הסעיפים?
דוד אמסלם: אחרי זה תצא לתקשורת, תגיד מה שאתה רוצה.
<עידן בנימין: החוק הזה מיסודו הוא רע.
<עידן בנימין: יש דרכים אחרות, כמו - - -
דוד אמסלם: הבנתי שאתה לא אוהב את החוק.
<עידן בנימין: החוק הזה גם לא יעבור פה.
<עידן בנימין: רק מילה אחרונה.
<עידן בנימין: אתה תהפוך את כנסת ישראל לבית הלורדים.
דוד אמסלם: הבנתי מי עוד רוצה?
<שירה סיגרון: אני מהתנועה לאיכות השלטון.
<שירה סיגרון: האם תהיה הגבלה - -
דוד אמסלם: כבר דיברתם, אבל לא משנה.
<שירה סיגרון: - - בכללים של השימוש של הכספים?
<שירה סיגרון: יינתן מענק מהמדינה, יוכלו לבזבז על מה שרוצים?
דוד אמסלם: זה למטרות של הפריימריז.
דוד אמסלם: זה לפי פיקוח שהיום עושה מבקר המדינה, וגם היום זה קיים.
דוד אמסלם: זה לא משנה כרגע מה המקור.
קארין אלהרר: מי אמור לפקח?
קארין אלהרר: מבקר המדינה שאתם מאמינים בו באמונה גדולה?
דוד אמסלם: מה הוא עושה היום?
קארין אלהרר: כל דבר שהוא עושה, אתם - - -
דוד אמסלם: מי זה "אתם"?
קארין אלהרר: הממשלה הנבחרת.
דוד אמסלם: עברתי פעמיים בדיקות של מבקר המדינה.
דוד אמסלם: אתם לא מכירים את זה, אין לכם פריימריז.
דוד אמסלם: אצלכם הראש שלכם קובע הכול, ואתם באים אנגז'ה לכנסת, ישר מקבלים משכורת, והכול טוב.
קארין אלהרר: - - - עובדים למשכורת ועובדים קשה.
דוד אמסלם: לא כולם אצלכם, דרך אגב.
דוד אמסלם: היושב-ראש שלכם, לא ראיתי אותו הרבה פה, אבל לא משנה.
קארין אלהרר: אנחנו לא מחלקים פה ציונים.
קארין אלהרר: דודי, באמת.
קארין אלהרר: ועובדים קשה.
דוד אמסלם: חנה פה, והיא תספר לך שכדי לעבור ביקורת של מבקר המדינה בנושא הזה זה סיוט עצום.
קארין אלהרר: אני מקבלת את זה, אבל למבקר המדינה אין סמכויות על הוצאה לפועל.
<תומר רוזנר: בחוק הזה הוא מטיל קנסות.
קארין אלהרר: הוא מטיל עיצומים כספיים?
דוד אמסלם: את לא מבינה.
דוד אמסלם: אני חושב שהם מגזימים ובגדול.
דוד אמסלם: תעברי פעם את זה.
: היא לא אומרת בהקנטה.
דוד אמסלם: גם אני לא מקניט אותה, אני אוהב אותה.
דוד אמסלם: אמרתי לה שזה אצלם מדע בדיוני, אז הם לא מכירים את זה, מה נעשה.
קארין אלהרר: אנחנו פשוט מתפנים לעבודה לגמרי.
דוד אמסלם: אני מת על זה.
דוד אמסלם: דרך אגב, אלה הטענות ששמעתי בזמנו גם אצל הנשיא הסורי, שהם מתפנים לעבודה, בגלל זה אין בחירות.
קארין אלהרר: תאמין לי, הגזמת.
קארין אלהרר: אני מבינה, אתה צריך להגן על העמדה שלך.
דוד אמסלם: אני טוען שפריימריז זה דבר שהוא טוב למפלגות, לדמוקרטיה - -
: סורי לא סורי, אנחנו מתקרבים לצרפת.
דוד אמסלם: - - אמרת שאצלכם אין בגלל שאתם פנויים לעבודה.
דוד אמסלם: אמרתי שזה נכון - - -
קארין אלהרר: בינתיים אנחנו יותר קרובים לצרפת מאשר לסוריה.
דוד אמסלם: שחר, המשך תנועה.
<תומר רוזנר: פה נקבע עיקרון שכל הכללים שחלים על בחירות מקדימות בדרך כלל יחולו גם על הבחירות המקדימות האלה, למעט השינויים שנפרט בסעיפים הבאים.
<תומר רוזנר: כלומר, כפי שאמרנו, פרק העונשין, פרק הפיקוח של מבקר המדינה, סמכויות של מבקר המדינה לגבי הבחירות המקדימות, החובה למנות רואה חשבון, החובה לנהל תהליכים וכו' – כל ההוראות האלה ימשיכו לחול גם על הבחירות המקדימות האלה.
<תומר רוזנר: לגבי ההודעות, אנחנו מוסיפים כאן הודעות שיבהירו את המצב גם לגבי תקרת ההוצאות, גם לגבי כל ההוראות שמתייחסות לגובה המענק או ההלוואה.
<תומר רוזנר: כל הנתונים האלה ייגזרו מהמידע הידוע ביום ההחלטה על הבחירות המקדימות – מספר חברי המפלגה, מספר הבוחרים, מספר הבוחרים במחוזות וכו'.
<תומר רוזנר: כל הדברים האלה נגזרים מהמידע הידוע במועד מתן ההודעה על קיום הבחירות המקדימות.
<תומר רוזנר: צריך לזכור שהמספרים האלה עשויים להשתנות.
<תומר רוזנר: הנתונים של מספר הבוחרים ומספר החברים עשויים להשתנות בין המועד שבו נמסרת ההודעה הזאת, כשמחליטים על הבחירות המקדימות, לבין המועד שבו נסגר ספר הבוחרים או רשימת המועמדים בבחירות המקדימות.
<תומר רוזנר: עם זאת, כדי ליצור את הוודאות הרבה הנדרשת גם לגבי הסכומים שמשלמים מאוצר המדינה וגם לגבי הסכומים שהמועמדים יכולים להוציא וכו', היעילות והוודאות מעדיפים את העובדה שננעל את המועד במועד ההודעה על הבחירות המקדימות, מתוך ידיעה שהמספרים עשויים להשתנות במספר כזה או אחר במועד מאוחר יותר.
<תומר רוזנר: אנחנו מוותרים על הדיוק לטובת הוודאות והיעילות.
דוד אמסלם: המשך תנועה.
דוד אמסלם: תעצור, שחר.
דוד אמסלם: תומר, תסביר.
<תומר רוזנר: ראשית, כאן מדובר בתקרת ההוצאות שתחול על כל המועמדים בבחירות המקדימות המזכות, גם אם הם חברי כנסת, גם אם הם אינם חברי כנסת – בכל סוגי המועמדים.
<תומר רוזנר: חלה עליהם תקרת הוצאות אחידה שהיא נגזרת מהתקרה הקיימת היום לגבי כל בחירות מקדימות, אבל היא פחותה בשליש.
<תומר רוזנר: המספרים שמופיעים כאן הם מספרים שנמוכים בשליש, פחות או יותר, מן המספרים שמופיעים היום בסעיף 28יח שמתייחס לכל הבחירות המקדימות.
<תומר רוזנר: לגבי מועמדים שאינם מועמדים זכאים, שרשאים לגייס תרומות, התקרה הזאת גם תהיה תקרת התרומות שהם יכולים לגייס.
<תומר רוזנר: לגבי מועמדים שנבחרים בגוף בוחר קטן יותר במסגרת אותן בחירות מקדימות, ואני לוקח את הדוגמה שכבר אמרתי קודם במחוזות – התקרה שלהם תיגזר ממספר הבוחרים באותו מחוז.
<תומר רוזנר: זאת המשמעות של סעיף קטן (ב).
<תומר רוזנר: סעיף קטן (ג) מבהיר שבכל מקום בפרק הזה או בחוק הזה, כשמתייחסים לתקרת ההוצאות הקבועה כיום בסעיף 28יח, תבוא התקרה הזאת שמופיעה כאן במקום התקרה הרגילה.
<תומר רוזנר: הסעיף האחרון מבהיר שהסכומים שנקובים פה לסעיף יהיו צמודים למדד.
אוסאמה סעדי: אני מדבר עוד פעם על עיקרון השוויון, וכאן, בעניין הזה של מספר בעלי זכות הבחירה, עד 5,000, שהם למעשה לא זכאים למענק, אנחנו מדברים על מענקים - - -
דוד אמסלם: יש פה שני דברים שצריכים להבחין ביניהם.
אוסאמה סעדי: סכום התקרה.
דוד אמסלם: קודם אמרנו, בסעיפים הקודמים, שפחות מ-5,000 חברים בכלל לא משחקים את המשחק.
אוסאמה סעדי: נכון, אבל אתה קובע לו תקרה פה.
דוד אמסלם: פה מדובר על מחוז.
דוד אמסלם: נניח למפלגה מסוימת יש נניח 50,000, ויש לה עשרה מחוזות, אז בכל מחוז יש לה 5,000, אז ברור שהמחוז נכנס בפרופורציה בגלל שיש פריימריז.
דוד אמסלם: זו הכוונה בסיפור הזה.
קארין אלהרר: זה חל גם בוועדה מסדרת של 2,000 חברים?
דוד אמסלם: אמרתי, 5,000 מינימום.
דוד אמסלם: אתם צריכים לעבוד הרבה כדי לקבל את הכסף, עד שתאספו 5,000.
: הם אוחזים באחד עכשיו, נחכה שיגיעו ל-5,000.
דוד אמסלם: לא אחד, יש להם יותר.
דוד אמסלם: יש להם 30-20 רשומים, אחד מורשה חתימה.
קארין אלהרר: נשים את הדברים על השולחן, מרצ לא מקבלת כסף.
דוד אמסלם: אין לה פריימריז.
קארין אלהרר: יש לה ועידה מסדרת.
דוד אמסלם: ועידה זה משהו אחר.
דוד אמסלם: גם לנו יש מרכז.
דוד אמסלם: דרך אגב, מי שרץ אצלנו במרכז, הוא לא מקבל, רק בפריימריז.
לאה פדידה: למרצ יש ועידה של 1,000 איש.
דוד אמסלם: אצלנו חברי המחוזות רצים עכשיו במרכז, הם לא מקבלים.
<יצחק בקר: לגבי הנושא של השריון או מעין שריון שדובר עליו בתחילת הדיון, יכול להיות שבטבלה הם יכניסו מספר מינימום של בעלי הצבעה, אולי במקום עד 4,999 אפשר להגיד: 100 עד 4,999, ואז לפחות גורם קטן מאוד או יושב-ראש אחד, אם אדם אחד בוחר, יכול להיות שמישהו היה חושב שאותו משוריין היה יכול לבקש 50,000 שקל.
אכרם חסון: לשריון אין מימון בכלל.
<תומר רוזנר: 50.
<תומר רוזנר: אנחנו נכתוב 50 - - -
<ארבל אסטרחן: 50 עד 4,999?
<נדב שינברגר: בדיון הקודם היה כבר ויכוח על ה-320, נשאיר את זה לקראת הקריאה השנייה והשלישית, שלא יחששו שהסכמנו.
דוד אמסלם: אני לא חושש שהסכמת.
דוד אמסלם: חס ושלום, למה שתסכים?
<תומר רוזנר: אני רק אציין – שכחתי לומר קודם – לגבי המדרגה האחרונה של מעל 100,000 בוחרים, "הקיצוץ" של התקרה הוא הרבה יותר משליש, כי שם בתקרה הרגילה, זה 450,000 פלוס סכום מסוים לכל בוחר מעל 100,000.
דוד אמסלם: מה שתומר אומר שהליכוד ירד יותר מחצי.
<תומר רוזנר: אני לא יודע אם יותר מחצי, קרוב לחצי.
דוד אמסלם: בגלל ששם נתנו פער, בלי קשר עכשיו - - -
: דיברנו על זה בישיבה הקודמת.
דוד אמסלם: לכן זה לא חשוב לי, אני רוצה להתקדם.
: הוא שוקל להוסיף.
דוד אמסלם: שמתי לב שתמיד זה עוזר, כשאתה דופק את הליכוד ואת ראש הממשלה קל יותר לעבור.
עליזה לביא: מה זה היה עכשיו, לעורר רחמים?
עליזה לביא: לא קיבלת היום חיבוק?
דוד אמסלם: לא קיבלתי "צומי" בבוקר...
דוד אמסלם: קארין נתנה לי.
<תומר רוזנר: זה העיקרון המרכזי שהיושב-ראש דיבר עליו.
<תומר רוזנר: "מועמד זכאי", קרי, המועמד שהוא נבחר ציבור לא יכול לקבל לא תרומות ולא הלוואות.
<תומר רוזנר: זו שאלה שנצטרך לדון בה בהמשך.
<תומר רוזנר: הרי לפי החוק הקיים הכנסות עצמיות, זאת אומרת, הכסף שהמועמד מביא מעצמו או מבני משפחתו, נחשב לצורך החוק הזה תרומה - - -
עליזה לביא: אין עליו הגבלה?
<תומר רוזנר: עד התקרה הכוללת.
<נדב שינברגר: אין הגבלה על מספר בני משפחה.
<נדב שינברגר: ..
<תומר רוזנר: אנחנו לא בעד תכנון הילודה.
דוד אמסלם: עוד יגידו שאנחנו גזענים.
<תומר רוזנר: מכל מקום, השאלה שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו לגבי העניין הזה, כיוון שהמועמד, כפי שתראו בהמשך, בשלב הבחירות המקדימות מקבל רק 85% מסכום המימון שמגיע לו, האם את 15% הנותרים הוא יכול להשלים מכספו הפרטי או מכספי בני משפחתו או מאיזה מקום אחר, כדי שהוא יוכל להוציא 100% הוצאות.
דוד אמסלם: אנחנו נציע החזר המקורות שלו - - -
<תומר רוזנר: רק מעצמו.
לאה פדידה: או מתורמים.
<תומר רוזנר: לא מתורמים.
דוד אמסלם: הוא גם יכול לאסוף תורמים.
דוד אמסלם: אתה מדבר על חדש?
<תומר רוזנר: חבר כנסת.
קארין אלהרר: מה תהיה ההגדרה של המקורות שלו?
<תומר רוזנר: זה יהיה מוגדר.
<ארבל אסטרחן: החוק מגדיר כבני משפחה בן זוג, ילד, הורה, אח, דוד ובן זוגו של כל אחד מאלה וכן הורה של בן זוגו של המועמד.
<תומר רוזנר: יש גם הנחיות, למיטב ידיעתי, יתקנו אותי אנשי מבקר המדינה.
<תומר רוזנר: יש גם מבחנים שקבע מבקר המדינה מתי מדובר בתרומות עצמיות מהסוג הזה.
<ארבל אסטרחן: זה רק לצורך ההשלמה?
<ארבל אסטרחן: אם הוא סתם רוצה לשים כסף?
<תומר רוזנר: אם הוא מקבל את התקרה, הוא לא יכול.
<נדב שינברגר: תומר, לקראת השנייה והשלישית צריך לדון בזה, כי אני חושב שזו פרצה קוראת לגנב.
<נדב שינברגר: צריך לפתור את הבעיה הזאת.
<נדב שינברגר: מספיק שאתה נותן תרומה לבן משפחה - - -
<תומר רוזנר: זה נושא שצריך לדון בו.
<יצחק בקר: אם אדוני רוצה לנתק את הקשר האפשרי עם בעלי ההון של חברי כנסת מכהנים וכו', לפי הניסוח הקיים לכאורה אסור לחבר כנסת מכהן לגייס תרומות, רק לעניין התמודדות לכנסת.
<יצחק בקר: באותו רגע לכאורה, לפי הניסוח, הוא יכול להתחיל לגייס כספים מכל הבא ליד ולשים בצד כדי להתמודד נניח לתפקיד יושב-ראש, וזה לכאורה מאפשר את המשך הקשר הקיים עם בעלי ההון.
דוד אמסלם: יצחק, עניתי לך קודם שהאויב של הטוב זה הטוב מאוד.
<יצחק בקר: אני מדבר על הניסוח הקיים.
דוד אמסלם: אני כרגע לא בחוג לפילוסופיה.
דוד אמסלם: אם הוא יאסוף כסף לאיזה חשבון, תרומות, לא מעניין עכשיו.
<יצחק בקר: אנחנו נצטרך להתמודד עם זה.
דוד אמסלם: אני לא נכנס כרגע לדברים היפותטיים.
דוד אמסלם: אם הוא אוסף כסף, הרי בסוף אתה מסתכל על השימוש בכסף.
דוד אמסלם: נפתור בבוא היום את השימוש שם.
<יצחק בקר: יכול להיות שאלא אם כן אדם יצהיר שבכוונתו להתמודד על יושב-ראש, אסור יהיה לו לגייס כסף.
<איל זנדברג: זה מעשי, זו נקודה חשובה שאפשר לפתור בקלות.
דוד אמסלם: יצחק, שב עם תומר על זה.
דוד אמסלם: אני לא רואה רבותא בהערה שאמרת, בגלל שאני לא רואה אותה דרמטית.
דוד אמסלם: בסופו של דבר בן-אדם שרוצה לרוץ להיות יושב-ראש, מותר לו כרגע לגייס, כי אנחנו לא שם עדיין.
דוד אמסלם: בטקט הבא אולי נעשה את זה.
לאה פדידה: אנחנו מעודדים מי שלא מוציא עד התקרה?
דוד אמסלם: אנחנו לא מעודדים כלום.
לאה פדידה: נותנים תמריץ למי שחוסך כספי ציבור?
דוד אמסלם: לאה, אני כרגע לא בתנועת נוער שנותנים מוטיבציות.
דוד אמסלם: זה מה שמגיע לך, תעשה.
דוד אמסלם: יש לך קשר לבוחר.
לאה פדידה: זה כספי ציבור.
דוד אמסלם: הכול כספי ציבור.
דוד אמסלם: דרך אגב, כל מה שקורה פה מעכשיו זה כספי ציבור.
דוד אמסלם: שתית מים - - -
עליזה לביא: עוד לא חוקקנו את זה.
עליזה לביא: מה זה "מעכשיו"?
עליזה לביא: עוד לא חוקקנו, הדרך עוד ארוכה.
עליזה לביא: עוד לא דיברנו.
דוד אמסלם: הגב' עליזה לביא.
עליזה לביא: אני פה מחכה.
דוד אמסלם: תחכי כשתקבלי את רשות הדיבור.
דוד אמסלם: עליזה, זה מה שיש לנו.
דוד אמסלם: כבר התחלנו אותו קודם, ובהקראה כבר התחלנו.
דוד אמסלם: אם תרצי להעיר הערה לגבי סעיף מסוים, בבקשה.
דוד אמסלם: אני רק פונה ללאה.
דוד אמסלם: בגדול, לאה, זאת התקרה.
דוד אמסלם: אתה רוצה – תשמש, אתה לא רוצה – אל תשתמש.
דוד אמסלם: אותו דבר בכל נושא.
לאה פדידה: זה בסדר, אבל אני אומרת שבגלל שאנחנו אנשי ציבור, כן הייתי שמה רף שמי שמוציא פחות - - -
דוד אמסלם: מה ניתן לו?
דוד אמסלם: להדליק משואה?
לאה פדידה: לא להדליק משואה, אבל בואו נעודד.
לאה פדידה: יש לי תחושה שאנחנו אומרים: זה הצ'ק, תפרע אותו.
דוד אמסלם: לאה, תציעי לי את המנגנונים האלה גם על מימון מפלגות.
דוד אמסלם: תציעי לי, יכול להיות שהם לא מבזבזים, אז יחזירו וניתן להם איזה צ'ופר, אולי טיסה לאילת.
דוד אמסלם: תגידי לי מה.
<נדב שינברגר: אנחנו תומכים בעמדה של חברת הכנסת.
עליזה לביא: במי אתה תומך, נדב?
<נדב שינברגר: - - - יוציאו פחות.
דוד אמסלם: מה התמריץ?
<נדב שינברגר: אתה לא רוצה לשמוע אותו.
עליזה לביא: זה הישג, לאה.
עליזה לביא: עוד לא הגעת, והוא כבר תומך בך.
עליזה לביא: אנחנו פה ארבע שנים, הם לא מתייחסים.
עליזה לביא: הוא לא עונה לי לטלפונים.
<נדב שינברגר: עליזה בתוך חמש השנים, שלוש שנים האוצר היה אצלכם.
עליזה לביא: איזה שלוש שנים?
עליזה לביא: אתה לא יודע חשבון.
עליזה לביא: איך אתה באוצר?
עליזה לביא: שנה ושמונה חודשים.
<תומר רוזנר: זה ההסדר לגבי המועמדים שהם מועמדים זכאים.
<תומר רוזנר: כפי שאמרנו, נבחרי ציבור.
<תומר רוזנר: ברגע שמכריזים על בחירות מקדימות הם יכולים לבקש מענק מאוצר המדינה.
<תומר רוזנר: המענק משולם להם בשני שלבים: בשלב הראשון משולם להם מייד 85% מהסכום, לאחר שהבחירות מסתיימות ומבקר המדינה מגיש דוח חיובי, כלומר, שהם קיימו את כל הנחיותיו לגבי ניהול הבחירות ואת כל הוראות החוק כמובן, משולמת להם יתרה של 15%.
<תומר רוזנר: הסכום הזה של 15%.
<תומר רוזנר: הסכום הזה של ה-15% יכול להיות שהוא לא ישולם להם אם מבקר המדינה מטיל עליהם חובה להעביר כספים לאוצר המדינה בשל הפרת הוראות החוק.
<תומר רוזנר: יש סעיף בחוק שמאפשר את זה למבקר המדינה.
<תומר רוזנר: יש לו סמכות להטיל עליהם חובה להעביר כספים לאוצר המדינה בשל הפרת הוראות החוק.
<תומר רוזנר: במקרה הזה, אם מבקר המדינה החליט על כך שהם הפרו את החוק ואת ההנחיות וצריכים להעביר כספים לאוצר המדינה, הסכום הזה יכול לשמש כמקור לגביית אותם כספים.
<תומר רוזנר: עם זאת, למבקר המדינה יש סמכות להטיל סכומים גבוהים מה-15% האלה.
<תומר רוזנר: במקרה שבו למשל המועמד לא מגיש בכלל דוחות כספיים על ניהול מערכת הבחירות שלו, יכול מבקר המדינה להטיל למשל חובה להעביר עד 30% מהכספים.
<תומר רוזנר: במקרה הזה, הוא לא יקבל את ה-15% מאוצר המדינה ואת ה-15% הנותרים הוא יצטרך להביא מכספו שלו, והכספים האלה יהיו ניתנים לגבייה באמצעות המרכז לגביית קנסות שמפעילה המדינה.
<איל זנדברג: הצעת החוק, כמו שאדוני אמר כמה וכמה פעמים, באה לנתק את הקשר בין הון לשלטון, למנוע את התלות בתרומות של נבחרי ציבור.
<איל זנדברג: עם זאת, תוצר לוואי של ההסדר החדש שעליו עבדנו, שהוא יוצר חוסר שוויון.
<איל זנדברג: למועמד שהוא חבר כנסת קל יותר להתמודד, כי הוא מקבל כסף ביד.
<איל זנדברג: מועמד חיצוני יצטרך - - -
דוד אמסלם: אתה מחזיר אותנו אחורה.
דוד אמסלם: לא היית בתחילת הישיבה.
<איל זנדברג: זו היתה הקדמה למה אני הולך קדימה.
<איל זנדברג: הצבענו על הקושי הזה ואמרנו שצריך למצוא אולי דרכים בחוק למתן.
<איל זנדברג: להשיג את המטרה שהצעת החוק מנסה להשיג אבל למתן את הבעיה - - -
<איל זנדברג: היו כמה דרכים שאני לא רואה שזכו כאן למענה.
דוד אמסלם: כמו למשל?
<איל זנדברג: דרך אחת ליישר זה או לצמצם במענק, כלומר, שחלק לא יהיה מענק, ואני מבין שיגידו שזה מחייב תרומות, אבל אפשר גם לדבר על צמצום מבחינת הסכום, להגיד שמכיוון שהם לא נמצאים באותו קו זינוק – מועמד שמקבל כסף יש לו יכולת להוציא יותר, כי זה יותר זול לו, הוא מקבל את זה בשום עלות עסקה, בעוד שמועמד חדש, יש לו עלויות עסקה, הוא צריך להשקיע כסף בהתרמה וכו' – אולי הוא צריך לקבל פחות כסף לחשבון או שחלק מזה לא יהיה מענק.
<איל זנדברג: יש כל מיני דרכים שלא זכו מענה בכלל.
<איל זנדברג: והנקודה הזאת אתה צריך להגדיר.
<איל זנדברג: לדעתי אפשר למצוא הסדר.
עליזה לביא: איך מגדירים דברים כאלה?
עליזה לביא: איך מכמתים את כל מה שאמרת עכשיו?
<איל זנדברג: כמו שעושים את כל הכימותים.
<איל זנדברג: הנקודה לא זכתה למענה - - -
דוד אמסלם: בבקשה, שחר.
עליזה לביא: כל החוק הזה, אי-אפשר בכלל למדוד אותו.
עליזה לביא: יש פה אפליה בכל סעיף.
עליזה לביא: כמו מה למשל?
<תומר רוזנר: בנק או חברת ביטוח.
עליזה לביא: למה לא להכניס את זה בהגדרה?
<תומר רוזנר: מפנים להגדרה של מוסד כספי.
<תומר רוזנר: יש הגדרה בחוק מע"מ מה זה מוסד כספי.
עליזה לביא: כל אחד מגדיר אחרת מה זה מוסד כספי.
<תומר רוזנר: זה יכול להיות חברת ביטוח, זה יכול להיות חברה שמנהלת קופות גמל.
דוד אמסלם: חיים, מה רצית?
<חיים אבידור: הערות טכניות.
<תומר רוזנר: תן לו לסיים את הסעיף.
קארין אלהרר: למה פה זה בנק?
<תומר רוזנר: הבנק שלו נותן ערבות.
<תומר רוזנר: כפי שאמרנו, לגבי מועמד שאיננו מועמד זכאי, שהוא חבר כנסת או שר, הוא יוכל לקבל מייד כשמכריזים על הבחירות המקדימות הלוואה מאוצר המדינה, ששיעורה 100% מתקרת המימון, שבה הוא יוכל להשתמש כמובן למימון הוצאת הבחירות שלו.
<תומר רוזנר: ההלוואה הזאת תותנה בהפקדת ערבות בנקאית בגובה ההלוואה.
<תומר רוזנר: בהצעת החוק קבועים גם התנאים שיחולו על אותה הלוואה, ההלוואה תישא הפרשי הצמדה וריבית, ואם היא לא תיפרע במועד היא תישא ריבית פיגורים.
<תומר רוזנר: ניתנת למועמד גם האפשרות לפרוס את ההלוואה עד שלוש שנים, הוא יכול פחות אם הוא רוצה.
<תומר רוזנר: יש פה הוראה והיושב-ראש הפנה את תשומת לבי לפני הישיבה שיכול להיות שיש מקום לשנות.
<תומר רוזנר: לפי המוצע כרגע, ברגע שהוא מקבל הלוואה מהמדינה, הוא לא יוכל לקבל הלוואות מתאגיד בנקאי, כפי שהחוק מתיר לו היום.
<תומר רוזנר: יושב-ראש הוועדה ציין שיכול להיות שאנחנו צריכים להסיר את ההגבלה הזאת, שהוא יוכל לקבל גם הלוואות מתאגידים בנקאיים.
<תומר רוזנר: אתם צריכים להחליט בעניין הזה.
<תומר רוזנר: שהוא יוכל לקבל?
<תומר רוזנר: אנחנו נתקן את הסעיף בהתאם.
<תומר רוזנר: חנה, בבקשה.
<חנה רותם: הערה לגבי סעיף קטן (ב).
<חנה רותם: כתוב פה שכספי ההלוואה ישמשו למימון ההוצאות בתקופת הבחירות בלבד.
<חנה רותם: רק לתשומת הלב, מועמד שאינו נבחר ציבור רשאי להוציא הוצאות גם בתקופה שאינה תקופת בחירות.
<חנה רותם: האם המשמעות היא שכספי ההלוואה לא ישמשו למימון ההוצאות האלה?
<חנה רותם: זה מופיע גם אחר-כך כשמדברים על הלוואה שהופכת למענק או מענק למועמד שנהפך לחבר כנסת.
דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין מה שאת אומרת.
<חנה רותם: נכון להיום - - -
דוד אמסלם: נכון להיום, מה המצב?
<חנה רותם: נכון להיום, וזה לא משתנה בחוק הזה, מועמד שאינו נבחר ציבור רשאי להוציא הוצאות לטובת מערכת הבחירות שלו גם בתקופה שאינה תקופת בחירות.
דוד אמסלם: נניח אתמול היו בחירות והוא מתכנן לפעם הבאה.
דוד אמסלם: הוא חושב שיש ארבע שנים, הוא מתחיל לעבוד.
דוד אמסלם: זה לא סותר את החוק הזה עד עכשיו.
<חנה רותם: יפה.
<חנה רותם: ההוראה הזאת פה וגם הוראה שתבוא בהמשך מייעדת את כספי ההלוואה - -
דוד אמסלם: לתקופת הבחירות.
<חנה רותם: - - לתקופת הבחירות.
<חנה רותם: כלומר, אותן הוצאות שהוציא אותו מועמד לפני תקופת הבחירות יכולות להיות ממומנות מכספי תרומות או מכל כסף אחר.
<חנה רותם: היום אין מימון ממלכתי.
דוד אמסלם: לא שאלתי על מימון ממלכתי.
<חנה רותם: היום מועמד שנקרא "נבחר ציבור" יכול - - -
דוד אמסלם: לעשות מה שהוא רוצה עם עצמו.
<חנה רותם: עד גובה התקרה.
דוד אמסלם: ממתי נמדדת תקופת ההוצאה?
<חנה רותם: מהרגע שהוא הוציא את ההוצאה הראשונה לטובת מערכת הבחירות.
<חנה רותם: מותר לו לגייס תרומות?
דוד אמסלם: הוא יגייס.
<חיים אבידור: כתוב בסעיף (א) ב"ניכוי התרומות".
דוד אמסלם: אנחנו מתקדמים, ואז אנחנו נכנסים למערכת הבחירות.
דוד אמסלם: הכנסת מחליטה שיש מועד בחירות וכו', ואז המערכת נדרכת.
דוד אמסלם: אתם מפרסמים אז את הכללים, פתאום אתם מבקשים מאנשים להיכנס ולהתחיל לדווח על התרומות.
דוד אמסלם: משם אתם מתחילים למדוד גם מול המועמדים את כל ההתנהלות שלהם, מאותה תקופה.
דוד אמסלם: אז אנחנו מתייחסים לאותה תקופה.
<חנה רותם: השאלה שלי שוב היא האם כספי המימון או הלוואה שנהפכת - - -
דוד אמסלם: הוא לא מקבל אותה.
<חנה רותם: - - - יהיו לכיסוי אותן הוצאות שהוכרזו מיום הכרזת הבחירות.
דוד אמסלם: חנה, כספי המימון, הוא מקבל אותם בסמוך לבחירות.
דוד אמסלם: הרי זה מה שכתבנו בחוק, זה למה שהם רוצים באותה תקופה.
דוד אמסלם: הוא לא יגיד: רבותיי, עכשיו גמרנו את הבחירות, הוצאתי גם לפני ארבע שנים.
<חנה רותם: הדבר הרווח הוא שעד שמכריזים על הבחירות יש תקופת התכוננות שאנשים כבר מתחילים להיערך ולפעול.
<חנה רותם: כל מה שרציתי זה להבהיר מה הכוונה של הסעיף הזה בחוק.
דוד אמסלם: הבנו מצוין.
דוד אמסלם: לקחנו את החוק הקיים כמו שהוא, בדיוק, אותם כללים – שינינו רק את סיפור המימון – הרי לכאורה אתם מתייחסים לחוק בלי קשר למימון של המדינה.
דוד אמסלם: לכן אני אומר שיש כללים.
דוד אמסלם: אנחנו לא באים לשנות עכשיו את כל הכללים ולבנות עכשיו את כל חוקי המפלגות.
<איל זנדברג: הסעיף פה כן משנה את הכללים.
<איל זנדברג: הם רוצים הבהרה בסך הכול.
<איל זנדברג: אפשר להכריע כך או כך.
דוד אמסלם: בסופו של דבר הכסף ניתן - - -
<איל זנדברג: רק לתקופה.
דוד אמסלם: אז הוא בא.
דוד אמסלם: אם הוא יבוא לחיים בתחילת הקדנציה ויגיד לו: שמע, אני רוצה כסף.
דוד אמסלם: הוא יגיד לו: אדוני, לך הביתה.
יואל חסון: אם חבר כנסת מכהן, לפני שהחוק הזה נולד ועוד לא עבר, הוא כבר גייס כסף - - -
<תומר רוזנר: יש הוראת מעבר.
דוד אמסלם: נעשה הוראות מעבר.
יואל חסון: יש לו כבר כסף בקופה.
דוד אמסלם: יש לנו הוראות מעבר.
יואל חסון: מה הן אומרות?
דוד אמסלם: שיחזיר את הכסף.
<תומר רוזנר: לא, הוא יכול - - -
לאה פדידה: הוא יתרום אותו לקופת האוצר.
דוד אמסלם: או שישתמש בבחירות הראשונות ולא ייקח מהמדינה - - -
יואל חסון: הוא לא גייס את כל הכסף, הוא גייס חלק.
דוד אמסלם: הוא יכול לקחת חלק וחלק ההשלמה.
דוד אמסלם: בואו נחשוב על המצבים האלה: אם יש לו הכול, הוא לא צריך את חיים.
דוד אמסלם: אם יש לו חצי, הוא יבוא לחיים וישלים.
דוד אמסלם: אם אין לו כלום, הוא יבקש מלא מחיים.
דוד אמסלם: נניח ששיש לו והוא לא רוצה להתמודד – נא להחזיר לקופת המדינה, זה לא שלך.
יואל חסון: או לתורמים.
דוד אמסלם: או לתורמים, כן.
<נדב שינברגר: מה שאמרה הגב' ממבקר המדינה, בתקופה הזאת אותו מועמד שרוצה לרוץ יכול לקחת תרומות?
<חנה רותם: בטח שהוא יכול.
<חנה רותם: החוק הזה לא מבטל את זה.
דוד אמסלם: הוא חדש, אז הוא יכול בכל מקרה.
<נדב שינברגר: אבל אמרנו כל הזמן - - -
דוד אמסלם: מדברים רק על חדש.
דוד אמסלם: הוא לא חדש – לא יכול.
<נדב שינברגר: היה ויצא - - -
<חנה רותם: הוא לא יוכל לקבל שום דבר.
<נדב שינברגר: נניח מועמד שהוא נציג ציבור והוא לא נציג בכנסת?
דוד אמסלם: רגיל, הוא לא חבר כנסת.
דוד אמסלם: מותר לו.
<חיים אבידור: אני רוצה שהכספים לא יבואו מתקציב הכנסת - - -
דוד אמסלם: אני רואה שאתה במתח.
<חיים אבידור: זה כולל עלויות התפעול, היות שמוסד כספי מן הסתם - - -
דוד אמסלם: חיים, עזוב.
דוד אמסלם: נשב ונדבר על התקציב שלך.
<חיים אבידור: דבר נוסף.
<חיים אבידור: בישיבה הקודמת אמרת שאת המוסד הכספי יביא האוצר.
<חיים אבידור: פה כתוב שהכנסת מתקשרת איתו.
דוד אמסלם: נדאג לזה.
דוד אמסלם: עד הקריאה השלישית נסדר את המנגנון.
יואל חסון: זה צריך להיות באמצעות הבנקים שעובדים עם המדינה.
דוד אמסלם: סביר להניח, אבל המדינה צריכה לעשות התקשרות עם הבנק הזה.
<חיים אבידור: זה צריך להיעשות באמצעות מכרז.