GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעקב אדרי: זה היה טוב המבצע הזה, שנתנו כסף.
דוד אמסלם: כן, ולגרוט אותן כמו שצריך ולפזר אותן אחרי זה לכל השימושים והמחזורים הרציניים.
דוד אמסלם: אבל כרגע במדינת ישראל, אני אומר לכם באופן חד משמעי, יש שתי בעיות מרכזיות שקשורות, בגלל שאני מאמין שבסופו של דבר מי שאמור לנהל את האתרים האלה זה האיגודים, זה הסיפור.
דוד אמסלם: אתר לפסולת בנייה ואתר לעודפי עפר, שזה אחד, ומפעל בכלל לנושא של אשפה, אין במדינת ישראל תכנון, כל אחד עושה מה שהוא רוצה, לרוב אין להם פתרונות קצה לאף אחד, איך אמרתי בדיון הקודם שהיה לי?
דוד אמסלם: אזרח רגיל במדינת ישראל, כהגדרה, הוא שומר חוק, זו תפיסת העולם שלי.
דוד אמסלם: אם אתה תגיד לי 'תלך לשם, תשפוך', סביר להניח שהוא יילך לשם, אם זה לא יעלה לא יותר מדי ואם הוא לא יבין שאתה סתם מטרטר אותו, אבל אם אין לו לאן ללכת ואתה שולח אותו מכאן לשפוך באילת, הוא לא ייסע לשם.
<טליה מבור: זו בדיוק הבעיה עם המטמנות.
דוד אמסלם: אמרתי, ולכן הוא ישפוך איפה שהוא יכול, איפה שלא תופסים אותו ולרוב אלה המקומות הכי קשים אחרי זה להוציא אותם, זה איזה מדרון פה, מדרון שם, הוא מרים את הקיפר, שופך לך את המשאית, לך עכשיו תוציא אותה.
דוד אמסלם: אלה דברים שאני עובד מול מינהל התכנון, זה לא פשוט.
דוד אמסלם: זה חלמאות של מדינת ישראל איך הגענו למצב עד היום ככה, היום כמעט אין מפעלים לטיפול באשפה ביתית, כל מי שיש לו הפרדה במקור, זה מצחיק אותי, מחנכים את הילדים, פחים כחולים, פחים אדומים, פחים צהובים, כולם באים, רק במשאיות שונות, לאותה מזבלה.
דוד אמסלם: חוץ מזכרון.
דוד אמסלם: אבל בגדול אני אומר, היום יש מפעלים בעולם שבאה משאית, מרימה את הקיפר, יש הפרדה, הכול אוטומט, אתה כמעט לא צריך להטמין שום דבר והכול בסדר, רק אצלנו כאן אין תכנון.
דוד אמסלם: יש הרבה כסף, יש הרבה מאוד כסף בכל ההיטלים ש - - - יש למעלה ממיליארד שקלים - - -
<טל תעסה: הבעיה שזה עולה הרבה כסף, אז הם זורקים את זה.
דוד אמסלם: אומרים לערים 'אתם תשלמו אגרת הטמנה', זה יענו היטל הטמנה.
דוד אמסלם: עכשיו, מה אני מעניש אותך?
דוד אמסלם: אתה אומר לי 'טוב, אבל אני לא רוצה להטמין, תגיד לי איפה', הוא אומר 'אני אראה לך, אבל אתה תשלם את היטל ההטמנה'.
דוד אמסלם: דרך אגב, אמרתי, יושבים שם למעלה ממיליארד שקל, אנחנו אפשרנו טיפה עכשיו להוציא בגלל שיש לחצים של ראשי הערים, הם רוצים קצת פחים, קצת פה, קצת שם, אבל אני רואה את רוב הכסף הזה בסוף הולך לכיוון המפעלים לטיפול באשפה, בגלל שאני רואה כל מפעל כזה במאות מיליוני שקלים, אני לא רואה את הרשויות יודעות להביא את הכסף הזה.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה כסף שלהם, זה לא של המדינה, לכן אני רואה מצ'ינג בסוף בין המדינה לבין הכסף הזה, ומקסימום הערים יוסיפו עוד כמה לירות, אבל אני רואה מפעל אזורי שמי שמטפל בו זה האיגוד, זה לא מפעל לעיר אחת, אין דבר כזה, אני לא בטוח שמדינת ישראל צריכה יותר מעשרה מפעלים בכל המדינה.
דוד אמסלם: אני רואה בעצם את התוכן של איגוד הערים בזה, בטיפול בזה, זה יהיה מפעל שלו, הוא יתפעל אותו והוא נותן את השירותים שלו לערים של עצמו.
<קריאה: אתה יודע כמה כסף תחסוך בכל הניסיונות - - -
דוד אמסלם: דרך אגב, אני גם חוקקתי חוק בכנסת לגבי הנושא של האשכולות, לא אלאה אתכם, זה כדי שיהיה גם מצב שיהיו אשכולות, בקיצור איגודים.
דוד אמסלם: זה איגוד יפה וטוב, אבל יש מקומות שיש שם בעיות.
דוד אמסלם: אני עומד לרשותכם, כפי שאמרתי, יעקב יסכם איתי איזה נושאים אתם רוצים.
דוד אמסלם: כפי שאמרתי, לא צריך יותר משניים, אחרת חבל לנו על הזמן.
דוד אמסלם: אני אקדיש לזה דיון, אנחנו נזמין אתכם בצורה מכובדת ואני מודה לכולם.
<יעקב אדרי: רבותיי, תודה וזו ההזדמנות להגיד לכולם חג שמח.
דוד אמסלם: אני קודם כל מתכבד לפתוח את ועדת הפנים והגנת הסביבה כשהנושא שלנו היום זה מגדל העמק.
דוד אמסלם: כך הגדרנו אותו.
דוד אמסלם: מימיני יושבת חברת הכנסת שרן השכל, באמת תודה רבה על כך שהיא טרחה והגיעה לכאן, זה לא דבר שמובן מאליו.
דוד אמסלם: בדרך כלל כשאני עושה סיורים בארץ, יש לי אידיאולוגיה בעניין, אחת לפחות לחודש, חודש וחצי לרדת לשטח, מפני שאני חושב שהכנסת אמורה לתת את השירות בעיקר לשלטון המקומי ולכן אני חושב שהאינטראקציה הזאת חשובה.
דוד אמסלם: לרוב אני מוצא את עצמי לבד כמעט בעניין הזה, אני לא בא אליהם בתלונות אבל אני נותן את המצב העובדתי ובאמת שרן גם הגיעה לכאן, הצפינה והגיעה למגדל העמק אז באמת תודה רבה ושאפו.
דוד אמסלם: יש לנו כאן את מנהלת הוועדה שלנו לאה קריכלי, ויש לנו את רבקה שהיא הדוברת של הוועדה והעוזרים שלי נמצאים כאן.
דוד אמסלם: אז אני שמח להיות כאן ואני אגיד לכם למה באמת החלטתי לבוא לכאן, בגלל שאני מקבל הרבה פניות מכל הארץ להגיע, ואין לי את הזמן להגיע לכל מקום, אבל בדרך כלל אני מגיע למקומות שאני חושב שראש העיר שם הוא אדם רציני.
דוד אמסלם: אני לא בא לעשות פוליטיקה, זה פחות מעניין אותי.
דוד אמסלם: אני בדרך כלל איש תכליתי ואני רוצה לקדם את הדברים כפי שאני מבין, ואני מתחבר בדרך כלל לאנשים מהסוג הזה שאני רואה אותם די דומים לי בעניין הזה, ויש פה ראש עיר שהוא בולדוזר תכליתי אמיתי בלי כבוד בלי שטויות, ולכן אני מתחבר גם לאלי.
דוד אמסלם: יש לכם עיר מדהימה, אני פעם ראשונה שאני פה.
דוד אמסלם: אבל אמרתי לו בדרך, "תשמע, אני מצדיע לך על מה שקורה פה, יש פה עיר מדהימה" וכמובן אני לרשותכם בכל דבר ועניין, אני אעביר אליך את רשות הדיבור.
דוד אמסלם: אני רק אומר לכם בקצרה איך אני רואה את הדברים.
דוד אמסלם: אני בא מהשלטון המקומי, עבדתי בעירית ירושלים למעלה מ-20 שנה, אני בליכוד למעלה מ-40 שנה.
דוד אמסלם: אף פעם לא רציתי להיות חבר כנסת בגלל שאמרתי לכם, אני פחות מתחבר לדיבורים, יותר למעשים.
דוד אמסלם: לא אספר לכם למה אבל נקלענו לכנסת ולכן אני כרגע מביא, איך אני אומר בכנסת תמיד "כל אחד מביא לכנסת את הערכים שהוא הגיע איתם מהבית או ממקום העבודה שלו".
דוד אמסלם: כל אחד מביא את המטען שלו לכנסת, ואני בא מהעולם, כמו שאמרתי, המוניציפלי והחברתי.
דוד אמסלם: לכן אני בכנסת עוסק רק בנושאים חברתיים, זה מה שמעניין אותי.
דוד אמסלם: ואני רק מנסה להסביר גם בתוך הכנסת שהפעילות של הממשלה באופן מוחלט חוץ מבטחון ובריאות זה באמצעות המוניציפלי.
דוד אמסלם: חינוך זה באמצעות המוניציפלי, רווחה זה באמצעות המוניציפלי, תרבות וכולי.
דוד אמסלם: אנשים לא מבינים את זה, הם לפעמים חושבים שיש משרדי ממשלה שכל היום בבוקר קמים ועובדים וכאילו יש איזו רשות שאוספת רק את הזבל.
דוד אמסלם: הציבור לא מבין או לא נכנס לו למודעות עדיין שבעצם כמעט כל הפעילות הממשלתית מתבצעת דרך הרשויות.
דוד אמסלם: אין רשויות, אין כמעט פעילות ממשלתית.
דוד אמסלם: לכן אני חושב שצריכים לחזק את השלטון המקומי ולתת לו את הכבוד הראוי לו ובזה אני מסיים את דבריי.
דוד אמסלם: אדוני ראש העיר, מכאן השרביט שלך, אתה מנהל ומוביל את הדיון הזה.
<אלי ברדה: ברשות
<אלי ברדה: כם אני אתן מצגת קצרה, אני אעשה אותה מהר.
<אלי ברדה: מי שירצה להתעכב ולשאול, יוכל לשאול אני אוכל להרחיב.
<אלי ברדה: ננסה לעניין אתכם בלי לגרום לכם לטורח.
<אלי ברדה: זה הפרופיל הישובי שלנו, אנחנו היום כ-30,000 תושבים כבר, עשינו את כל ההכנות לגדול ל-50,000 תושבים.
<אלי ברדה: אנחנו לקראת הסכם גג עם המדינה לשיווק של 6,000 יחידות דיור תוך שלוש שנים, חלקן צמודי קרקע, חלקן קוטג'ים וחלקן בניה רוויה.
<אלי ברדה: אנחנו במדד הכלכלי חברתי באשכול 4, ירדנו לאשכול 4.
<אלי ברדה: היינו באשכול 3 עלינו ל-4, מ-4 עלינו ל-5 והשנה ירדנו ל-4.
<אלי ברדה: יש לזה הסברים, אני אגע בזה בהמשך.
<אלי ברדה: אני מזכיר את השקף הזה כדי לתת קרדיט לגולני, שגדוד 13 כבש פה את הכפרים כחלק ממבצע דקל, אחד מהם היה הכפר מוג'ידל וראשוני התושבים שהגיעו לפה היו דווקא סינים.
<אלי ברדה: עולים סינים.
<אלי ברדה: הם לא סינים מלוכסני עיניים, אלא יהודים סינים שברחו מאירופה לסין בגלל המלחמה, וכשהתאפשר לאחר הקמת המדינה לחזור ולעלות לא רץ הם עלו והייתה לנו עליה של סינים שבאו ממנצ'וריה, מחרבין והשמות שאתם רואים פה.
<אלי ברדה: זו אנקדוטה, קלטנו מכל העולם אבל הסינים קיבלו את - - -.
<אלי ברדה: עיר קולטת עליה, אנחנו 30% עולים חדשים.
<אלי ברדה: כל הפארסה של עיר עולים, שבמשך כל שנותיה של מגדל העמק, המועצה השכנה שיש לה עולה אחד, במקרה הטוב 1% עולים, מגדל העמק 30% עולים היא מקבלת 100% ארנונה ממחנה דוד, ממחנה מהלול, מכולם כשמגדל העמק עיר עולים מקבלת גרושים.
<אלי ברדה: לאורך כל השנים העליתי, בעקבות המחקר של ועדת המחקר של הכנסת שדנה בנושא של עיר עולים וראיתי את הנתון הזה הצפתי אותו.
<אלי ברדה: אז רמת השרון מקבלת עיר עולים, עמק יזרעאל מקבלת עיר עולים.
<אלי ברדה: מגדל העמק שהיא עיר עולים לא מקבלת כלום.
<אלי ברדה: זה שלטון מפא"י שעשה סדר והיטיב עם ישוביו אבל עכשיו משנים את זה באמת.
<אלי ברדה: נגעתי בזה כי זו נקודה כואבת שסוף סוף גם מסתדרת.
<אלי ברדה: יש לנו קהילה דתית חרדית די משמעותית וטובה, מוביל אותה הרב גרוסמן, הוא הרב האשכנזי.
<אלי ברדה: יש לנו שני רבנים, הרב מנחם שהוא אח של יוסי, חבר המועצה שלנו.
<אלי ברדה: יש לו מוסדות של - - - הצפון, לרב - - - יש מוסדות מגדלור, ויש כמובן גם את מוסדות חב"ד שקיימים במגדל העמק.
<אלי ברדה: ארצות המוצא, אפשר לראות שאנחנו קולטים מכל העולם.
<אלי ברדה: כל מי שהוא בר עליה, חוק השבות אני קולט אותו.
<אלי ברדה: לאחרונה קלטנו את בני המנשה, היינו מקבוצת הרשויות הראשונה, חמשת הרשויות הראשונות שקלטו את הגל הראשון של בני המנשה.
<אלי ברדה: קלטנו אותם, הם השתלבו די יפה, גם מאתיופיה, מקווקז, מצרפת, בעיקר מחבר העמים.
<אלי ברדה: אבל כמעט 30% עולים חדשים.
<אלי ברדה: האתגרים של מגדל העמק, מאז שאני בתפקיד לא עשינו הפגנות, שביתות, לא הבערנו צמיגים, לא נקשרנו לשרשראות לא התבכיינו, לא אמרנו קשה לנו ורע לנו, לקחנו את הנתונים, עיבדנו אותם, קראנו להם אתגרים, פיתחנו מענים לאתגרים ויצאנו לדרך.
<אלי ברדה: זה מה שנקרא הדור החדש שהפסיק להתבכיין והתחיל לעשות.
<אלי ברדה: האתגר החיצוני שלנו זה המועצה האזורית שהיא חזקה, היא שכנה שלנו, מטר מאיתנו, היא חזקה.
<אלי ברדה: יש לה גם מערכת חינוך ששאבה מפה תושבים ובלמנו את זה בכל מיני דברים שפיתחנו, בלמנו את המגמה הזאת.
<אלי ברדה: האתגר הפנימי שלנו זה הדירוג הסוציו אקונומי, חילונים-דתיים, ותיקים-עולים, מערכת החינוך העצמאית שגם היא מושכת, גם לזה אתה צריך להגיב אם אתה רוצה להגיב.
<אלי ברדה: וכמובן הגידול במספר התושבים.
<אלי ברדה: התעשייה, שזה אחד העוצמות, החוזקות של מגדל העמק.
<אלי ברדה: אנחנו מוקד תעשיה איזורי, יש לנו הרבה מפעלי הייטק פה, 65% מהכנסות העיריה זה הכנסה מתעשייה ומסחר שזה מה שמחזיק את מגדל העמק ותיכף נגיע למשרד הפנים.
<אלי ברדה: על זה אנחנו צריכים לשמור, ושומרים.
<אלי ברדה: החזון שלנו בגדול הוא ממוקד בחינוך שהבוגר שלנו יהיה איכותי, שיוכל לעשות שירות משמעותי בצה"ל, שיוכל להתקבל לכל פקולטה, שיהיה מהנדס, שישתלב בתעשיית ההייטק וישתקע בעיר.
<אלי ברדה: למהנדסים יש פה עבודה, וכל הזמן שבאתי בטענות לתעשיינים, הם "התריסו", אמרו "תספק לי מהנדסים אני אקלוט אותם" ואז שמנו - - - ואני מחזיק תיק החינוך בעיר, כמעט שנה –שנתיים אחרי שנבחרתי, הבנתי שאסור לתת לפוליטיקאים להתעסק עם זה, ואני מחזיק תיק החינוך בעיר מאז, וכל המוטו, כל המאמצים העיקריים ממוקדים דרך מערכת החינוך.
<אלי ברדה: ביום שישי חילקנו מלגות, יש כמעט 600 סטודנטים בעיר.
<אלי ברדה: אתה עושה את הפילוח כמה לומדים במוסדות, כמה במכללות, כמה במגמה כזאת וכמה במגמה כזאת אתה מלא נחת מהנתונים ומהתהליכים שאנחנו רואים אותם.
<אלי ברדה: כמובן התעשייה, לשמור על המעמד שלנו בתעשייה, וכמובן איכות סביבה בהקשר של הקיימות, ראית עיר בתור יער.
<אלי ברדה: יער בלפור, יערות קק"ל והכל, אנחנו רוצים לפתח את התעשייה ואת המגורים אבל בלי לפגוע ביער, והכל אפשר לעשות את זה, ואנחנו מוכיחים לאורך כל השנים שאנחנו עושים את זה בלי לפגוע.
<אלי ברדה: כל זה יביא לאיכות חיים שתגרור את האנשים, אלה שכבר פה להישאר ואלה שרוצים לבוא, יעניין אותם לבוא.
<אלי ברדה: אנחנו יכולים לראות פה את התקציב שלנו, אני לא אכנס איתכם למספרים, בנושאים שאני מדבר עליהם, אבל בגדול אני התחלתי את התפקיד שלי בסוף 1998 תחילת 1999.
<אלי ברדה: ב-2003 היו גזרות כלכליות קשות מאוד במדינה, בעקבותיהן יצאנו לדרך חדשה, עשינו תכנית הבראה.
<אלי ברדה: היינו רשות מאוזנת 6 או 8 שנים.
<אלי ברדה: גם כשהיו לנו פיקים, שנה-שנתיים קשות, לבד יזמנו תכנית התייעלות על עצמנו והתיישרנו עוד פעם, ואנחנו מנהלים את התקציב שלנו בצורה אחראית וזה גם בנושאים לדיון, אנחנו טוענים שמשרד הפנים במבנה שלו, בהתייחסות לרשויות, נותן תמריץ שלילי להתייעלות.
<אלי ברדה: זה המושג שאני משתמש בו, לראש הממשלה ולשר הפנים ולכולם.
<אלי ברדה: ככל שאתה מתייעל, מורידים לך.
<אלי ברדה: ככל שאתה עולה בסוציו אקונומי, מקצצים לך.
<אלי ברדה: וזה הכניס אותנו לקשיים.
<אלי ברדה: השתפרנו, היינו מאוזנים, עלינו בדירוג הסוציו אקונומי, הורידו לנו 2, 3, 4 מיליון שקל שהם השפיל של המשחק שאנחנו יכולים לעשות איתם משהו למען העיר.
<אלי ברדה: אבל נוסחאות, עניינים, סיפורים.
<אלי ברדה: נדלג גם על סעיף הוצאות, אותו דבר.
<אלי ברדה: בחינוך, רק הזכרתי שאני עומד בראש פורום ועדת ההיגוי היישובית בכל נושא החינוך, מחזיק תיק החינוך, עובד איתם בצמוד בצוות החשיבה היישובי, בוועדת ההיגוי העירונית, בכל הוועדות שאני מוביל אותן שם, כמו בצבא שאנחנו מלמדים, מיקום המפקד.
<אלי ברדה: סייח היה איתי בצבא בקורס קצינים או משהו כזה.
<אלי ברדה: מיקום המפקד.
<אלי ברדה: אם אתה מחזיק תיק חינוך אתה מעביר מסר לכולם שהחינוך חשוב לך.
<אלי ברדה: זה מה שאנחנו מנסים בעצם לומר.
<אלי ברדה: יש תכניות ייחודיות שקיימות, שאני מצליח להביא אותן למגדל העמק.
<אלי ברדה: התכנית רק יוצאת מהדפוס כמו שאומרים, היא באה ראשונה למגדל העמק.
<אלי ברדה: פיתחתי מנגנון כזה שכל תכנית חדשה שקיימת במדינה היא באה לפיילוט במגדל העמק, כי התשתית מבחינתם להריץ את הפיילוט פה היא תשתית טובה, עיר מחויבת, ראש העיר מחזיק תיק החינוך, רשות יציבה, אין זעזועים והם מעבירים פה את התהליכים שלהם.
<אלי ברדה: פיתחנו גם כמה דברים מאוד יפים כמו תכנית הטייסת שהיא בעיקר התעסקה במנהיגות אצל חבר'ה קצת בעייתיים בגיל היסודי.
<אלי ברדה: בסוף התהליך רונה רמון מקרן רמון אימצה את התכנית ועכשיו היא מפיצה אותה בכל הארץ, היא למדה אותה במגדל העמק.
<אלי ברדה: התכנית קראנו לה "הטייסת", היה חיבור של טייס ממגדל העמק עם בית ספר שהוא למד בו, עשינו תהליך, עכשיו חיל האויר אימץ את זה כמודל לטייסות שלו.
<אלי ברדה: רונה רמון לקחה את זה ומפיצה את זה עכשיו כמודל ארצי.
<אלי ברדה: זכינו בכל פרסי החינוך האפשריים, כולל פרס החינוך היישובי הארצי בתקופתו של גדעון.
<אלי ברדה: אנחנו לא שמים פה את כל השקפים, אבל אין בית ספר שלא זכה פה באיזה שהוא פרס, בין אם זה בית הספר, בין אם זה הצוות ובין אם זה המנהל ואם זה פעם רשת אורט, ופעם זה מהמחוז ופעם ממשרד החינוך ואפילו פעם משרד המורים נתנו איזה שהוא פרס.
<אלי ברדה: אני לא אלאה אתכם בפרסים, אבל כל הזמן עושים.
<אלי ברדה: אנחנו רואים בהתפלגות, למה אנחנו מראים את השקף של ההתפלגות?
<אלי ברדה: אנחנו רואים שיפור, אם היו שנים שהייתי סוגר כל שנה גן, אנחנו עכשיו פותחים כל שנה גן.
<אלי ברדה: בשנה שעברה פתחנו ארבעה גנים ובשנה הבאה אנחנו נפתח עוד שני גנים.
<אלי ברדה: אנחנו רואים את המגמה הזו שפותחים ולא סוגרים, שהעיר גדלה ובכיוון החיובי.
<אלי ברדה: כנ"ל בבתי הספר היסודיים, זה אותו המסר, אותו שקף שאני לא רוצה להתעכב על זה.
<אלי ברדה: אנחנו יכולים לראות פה את אחוזי הזכאות לבגרות, התחלתי את התפקיד שלי במגדל העמק כשהיינו ב-35% זכאות לבגרות.
<אלי ברדה: אנחנו היום ב-71%, אבל עלינו גם ל-82%.
<אלי ברדה: ההבדל בין הצבעים, הגבוה זה התיכון, יש לי תיכון אחד גדול והוא משקף את רמת החינוך בחינוך הממלכתי.
<אלי ברדה: השקף השני הוא השקף היישובי שמראה את כולם, כולל החרדים שלצורך העניין לא ניגשים לבגרות, הם מופיעים בסטטיסטיקה שלנו.
<אלי ברדה: לא כולם אגב, הבנות שלהם ניגשות לבגרות ומראות אפילו תוצאות טובות.
<אלי ברדה: תראה, ראית את יוסי, גם לכאורה שלא אמרתי משהו 100% מדויק הוא לא הניד עפעף.
<אלי ברדה: קיבל את זה.
<אלי ברדה: אבל תיקנתי לבד.
<אלי ברדה: זה נכון, הבנים לא עושים בגרויות, אבל הבנות כן.
<קריאה: זה מתוך עקרון.
<קריאה: לא מתוך - - - פשוט עקרונית הם לא רוצים את זה.
<אלי ברדה: אותו דבר בגיוס, יש לנו גיוס של מעל 90%, 95% גיוס לצה"ל, ו-92%, 96%.
<אלי ברדה: עובדים על זה כל הזמן ואם נראה עוד פעם שקף יישובי ושקף בית ספרי נראה גם את ההבדל כי הם לא מתגייסים לצה"ל.
<אלי ברדה: בסדר, אבל זה ארצי, זה כמו בירושלים, אתה מכיר את זה מקרוב.
<אלי ברדה: אנחנו מיקרוקוסמוס של ירושלים בחלק מהדברים.
<אלי ברדה: הקמנו פה את מרכז ההון האנושי צעירים, מהראשונים בארץ שהקמנו אותו כמרכז, הוא היה די מפוזר בכל מיני מחלקות.
<אלי ברדה: הוא נותן פה מענה בהשכלה גבוהה.
<אלי ברדה: יש פה רכזת השכלה גבוהה, רכזת צמיחה דמוגרפית, מישהי שעוסקת בהשמה בתעסוקה, מעין לשכת תעסוקה מקומית, עירונית.
<אלי ברדה: מי שרוצה לפתח קריירה, פיתוח קהילה, קשרי קהילה-תעשייה, יש לנו תעשיה גדולה אז מישהו בקשר איתם כדי לראות מה אתם עושים עם הקהילה, איך המהנדסים שלכם באים לתיכון ומעצימים את החבר'ה שלנו.
<אלי ברדה: מצד שני, יש לנו פה אחוז גבוה של תושבי העיר שהם מוכרים או מטופלים ברווחה, שזה אתגר בפני עצמו גם כן.
<אלי ברדה: הדילמה האם לפתח שירותי רווחה משופרים וטיובים, היא דילמה בגלל שככל שאתה מפתח יותר, תושבי האזור, מאור עקיבא וחדרה ואפילו נתניה ואפילו אילת, המשפחה, שומעים שפה מקבלים שירותים ושם לא, הם באים לפה.
<אלי ברדה: בנתיבות יש מדיניות בדיוק הפוכה, הוא אומר "אני לא קולט רווחה.
<אלי ברדה: מי שרוצה שילך לאשקלון, מי שרוצה שילך לבאר שבע", נניח.
<אלי ברדה: אבל אני אמרתי לחבר'ה שלי בדיונים פתוחים, אני מדבר גלוי, מי שבא מבית שהכיר את שירותי הרווחה, לא יכול להתכחש כשהוא מתמנה לתפקיד ראש עיר, לאוכלוסייה הזאת.
<אלי ברדה: צריך לשמור ולעזור ואנחנו עוזרים, אבל זה אתגר גדול מאוד לטפל בזה כי ככל שאני מפתח ונותן מענים אני מרגיש שמגיעים אלי עוד ועוד.
<אלי ברדה: זה הקצבאות, נדלג על זה.
<אלי ברדה: אנחנו מקדמים את כל נושא איכות הסביבה, נגענו מזה קודם.
<אלי ברדה: יש לנו ביקורת על זה וישבתי עם השר אלקין.
<אלי ברדה: כל התהליך הזה מתחיל להתגלות כפיקציה, אני לא רוצה לעכב אותך בזה כרגע, אבל אם פעם נצטרך לדבר אז נדבר.
<אלי ברדה: מגדל העמק, אחרי הרבה מאוד שנים סיימנו הכנת תכנית כוללנית לעיר, לא הייתה תכנית כזאת.
<אלי ברדה: העיר נבנתה טלאי על גבי טלאי, גל עליה על גל עליה.
<אלי ברדה: הכנו תכנית מתאר איך אנחנו רואים את מגדל העמק בעוד 30-40 שנה.
<אלי ברדה: עוד חזון למועד, אבל יש היום תכנית כזאת שמראה גם, אנחנו אומרים את זה בצחוק, בהתחלה ספק בצחוק אבל בסוף זה יהיה ברצינות, שגם הישובים הקהילתיים שלידנו היום שהם שייכים לעמק יזרעאל כמו תמרת, גבעת אלה וכדומה, למרות שפה הגזבר שלי מגבעת אלה, לא?
<אלי ברדה: כאן זו העיר שקיימת היום וכן זו הדמיה למה שאנחנו הולכים לבנות.
<אלי ברדה: היינו ביחד פה בפארק רבין ועלינו לראות את "בנה ביתך", נכנסנו פה באמצע של בנה ביתך ואמרתי לך שלצד בנה ביתך פה הולכים לבנות עכשיו 120 יחידות בנה ביתך, פה קוטג'ים כאלה ופה בניה רוויה.
<אלי ברדה: כאן מדובר על כ-5,000 יחידות דיור באזור הזה, ובאזורים אחרים של העיר עוד כ-1,000 יחידות דיור.
<אלי ברדה: בסך הכל 6,000 יחידות דיור בהסכם גג שאנחנו מקדמים אותו.
<אלי ברדה: דימונה, שדרות, מגדל העמק הם בגל הבא של הסכמי הגג, יש שם עניין שהממשלה צריכה עוד לאשר כדי להביא את זה.
<אלי ברדה: אבל סוף סוף הרחבנו את גבולות השיפוט של העיר מה שלקח לנו 10 שנים להילחם איתם.
<אלי ברדה: קידמנו תכנית, תב"ע מאושרת ועכשיו אנחנו יוצאים לשיווקים, בשנה הזאת נצא לשיווקים.
שרן השכל: זה ההגדלה של 20,000 תושבים?
<אלי ברדה: זה יביא לנו כ-20,000 תושבים, כן.
<אלי ברדה: החוזקות של מגדל העמק, לא הבכיינות או החולשות, רק החוזקות וההצלחות.
<אלי ברדה: החינוך בראש סדר העדיפות, רשות מאוזנת לאורך הרבה מאוד שנים.
<אלי ברדה: אני מדלג לשורה הזאת, היינו רשות איתנה ב-2011, זכינו בפרס הניהול הכספי התקין 3 שנים ברציפות וגם כשהיו לנו פה קשיים כלכליים עשינו תכנית התייעלות עצמית שלנו כדי להתיישר.
<אלי ברדה: אחוז גביית ארנונה שזה דבר מדהים, 93%.
<אלי ברדה: אין את זה בהרבה ישובים בנתונים כמו שלנו, עיר עולים, חרדים, כל מה שהזכרתי, סוציו אקונומי 4, גובים 93% ארנונה.
<אלי ברדה: אנחנו מוקד תעסוקה אזורי וכמובן נמצאים בתנופת פיתוח ובניה מה שנגעתי מקודם.
<אלי ברדה: הנושאים שלנו לדיון, לא נתעכב על כולם אבל נפתח את זה לכמה שתרצה: 1.
<אלי ברדה: מענק האיזון שלנו.
<אלי ברדה: שלחתי לך את זה בהודעת וואטס אפ מקודם, דיברתי עם מרדכי כהן בסוף השבוע, אמרתי לו "אני מזועזע", תשמע טוב מה שאמרתי למרדכי כהן ביום חמישי ולכן אני אומר את זה גם לדודי.
<אלי ברדה: אולי אני גם אבקש שדודי יקיים על זה דיון.
<אלי ברדה: אנחנו נאנקים תחת הנטל והקשיים הכלכליים.
<אלי ברדה: רווחה, קיצוצים, מתייעלים, מקצצים, מתייעלים מקצצים.
<אלי ברדה: בשנה שעברה בסוף השנה חילקו את רזרבת השר.
<אלי ברדה: השרים שלנו שהיו שם, כל שנה ברזרבת שר קיבלנו 2.5 מיליון שקל.
<אלי ברדה: ב-29 לדצמבר 2016, המועד האחרון של השנה שיחררו את הרזרבת שר, 500,000 שקל, כשאנחנו בגדול בונים כבר על 2.5 מיליון.
<אלי ברדה: עשה לנו נזק של 2 מיליון שקל בהוצאות שלנו.
<אלי ברדה: לא חשוב.
<אלי ברדה: בא עכשיו התקציב 2017, שאגב עוד לא פרסמו את מענקי האיזון, ביוני עוד לא פרסמו את מענקי האיזון שזו גם שערוריה בפני עצמה.
<אלי ברדה: מענק המודל שלנו הוא 25 מיליון שקל, בלי טובות של אף אחד.
<אלי ברדה: זה מענק המודל שלנו.
<אלי ברדה: ההקצאה שלנו היא כ-16 מיליון שקל בלבד, שזה 64% מתוך מענק המודל.
<אלי ברדה: התקשרתי למרדכי, אמרתי לו "מרדכי, זה לא יכול להיות.
<אלי ברדה: אני הייתי במודל של 87%.
<אלי ברדה: זה היה מענק המודל שלי ב-2016, 16 מיליון שקל, קיבלתי 13.8, קיבלתי 87% מהמודל, למה אתה עכשיו מוריד אותי ל-64%, כשהמודל גדל?
<אלי ברדה: "
<קריאה: וגם הסוציו אקונומי ירד ב-1.
דוד אמסלם: ראיתי, אז מה הוא אומר?
<אלי ברדה: מענק המודל, בגלל הירידה גם בסוציו אקונומי.
<אלי ברדה: אני אגיד לך.
<יוסי מנחם: אלי, ברשותך אני יכול להוסיף?
<יוסי מנחם: הנתונים הרבה יותר קשים, כפי שזה עולה מהנתונים שהורדנו הבוקר מאתר משרד הפנים.
<יוסי מנחם: עשינו כאן בדיקה לעומת ישובים אחרים שירדו כמונו בסוציו אקונומי, מ-5 ל-4.
<יוסי מנחם: מסתבר שאחוזי ההקצאה באותם הישובים באופן משמעותי הרבה יותר גבוהים מאשר אצלנו.
<יוסי מנחם: למשל הר חברון גם ירדו מ-5 ל-4, הם עומדים על 86%.
<אלי ברדה: בסדר, אני לא רוצה להלאות אותו בפרטים.
<אלי ברדה: אני אגיד לך מה התשובה.
<אלי ברדה: הפיצוי על הדירוג בסוציו אקונומי יהיה פיצול מתמשך על פני שלוש שנים, במדורג, כמו שאלה שעלו יקצצו להם במדורג.
<אלי ברדה: לא במכה אחת כדי לא ליצור בומים.
<אלי ברדה: אמרתי לו, בסדר.
<אלי ברדה: אבל זה לא יכול להיות שזה ירד ל-64%, תגיד לי 80%, תקבל את היתרה.
<אלי ברדה: אתם הגדלתם את מענק האיזון בבסיס בעוד 400 מיליון שקל.
<אלי ברדה: כולם לקחו על זה קרדיט, בסדר?
<אלי ברדה: לפי המודל הזה אתה צריך לקבל 100% כמעט, כי זה בדרך כלל גם המענק, כי אתה צריך 2.4 כדי להגיד אני אתן לכם 100% מענק לכולם.
<אלי ברדה: כשהתקציב הוא פחות מזה, אז אתה נותן פחות מהמודל.
<אלי ברדה: גם פה, אנחנו מוחים מחאה, זה טרי מהסופשבוע, ודיברתי איתו, זה לא שלא דיברתי איתו.
<אלי ברדה: התשובה הראשונה שלו הייתה "הנתון שלך לא נכון", ואני לקחתי את הנתון ממשרד החינוך.
<אלי ברדה: אחר כך העוזר שלו שלח לי את אותו נתון שאני אמרתי לו, ושלחתי לך את זה בסמס.
<אלי ברדה: רועי העוזר שלו אפילו חתום על זה.
<אלי ברדה: אנחנו פה מעלים מחאה גדולה מאוד בנושא הזה, הפער הזה, לנו חסרים בבסיס כל שנה 4-5 מיליון שקל, כדי לסיים מאוזן בלי סטרסים לכאן ולכאן.
<אלי ברדה: אני רוצה עכשיו לעשות דברים בתוך העיר, אני לא יכול לעשות, חסרים לי פה 9, 10 מיליון שקל.
<אלי ברדה: אנחנו נבקש ממך אם תוכל איזו שהיא שיחה, פגישה, דיון על מענק המודל, למה פגעו במגדל העמק.
<אלי ברדה: מקודם נגעתי במושג "תמריץ שלילי להתייעלות", הסברתי אותו גם, ככל שאתה מתייעל מקצצים לך.
<אלי ברדה: ככל שאתה מתייעל, אחוז ההשתתפות שלך בכל מיני סעיפים גדל יותר.
<אלי ברדה: אני לא ארחיב, אתה שולט בזה.
<אלי ברדה: ההשתתפות של הרשות, כל המצ'ינג.
<אלי ברדה: בגלל שאני עיר שמשקיעה בחינוך, אני אומר אני לא רוצה שדור הברכה הזה שיש לי במגדל העמק ייכנס, יהיה דור שני ושלישי לבעיות רווחה.
<אלי ברדה: אני רוצה לחלץ אותם, החילוץ הוא רק דרך החינוך.
<אלי ברדה: אתה לא יכול לחלץ ילד מתוך משפחה או משפחה במילים או בסיסמאות או בחבילות מזון בחג, אתה צריך להשקיע בחינוך שלהם ואז להגיד "הוא כבר יהיה עצמאי, הוא יצא מהמעגל" אז ככל שהמצ'ינג שם ברווחה ובחינוך הם גדולים, אז האפשרויות שלנו נהיות יותר קשות וסוגיית המצ'ינג היא סוגיה פתוחה, ארצית, לא רק מגדל העמק, וכל העניין הדיפרנציאלי שהוא ויכוח גדול מאוד, האם רשות כמו, סתם לדוגמה החבר שלנו ביבס במודיעין, במגדל העמק יהיה אותו אחוז השתתפות.
<אלי ברדה: זו סוגיה, שאלה עקרונית, ערכית, חברתית, יש בה הרבה שאלות.
<אלי ברדה: אפילו שאלה גם של ערבות הדדית.
<אלי ברדה: האם הגדולים מוכנים לתת, הם החזקים מוכנים לעזור לחלשים, או שרק המדינה.
דוד אמסלם: לא כל כך.
<אלי ברדה: בסדר.
<אלי ברדה: זו שאלה.
<אלי ברדה: היטל הטמנה, תשמע, אתה מכיר את הפרטים האלה.
<אלי ברדה: בהיטל הטמנה לוקחים מאיתנו 1.8 מיליון.
<אלי ברדה: הכסף הולך לאיזה שהוא קרן, הקרן הזו היא מקור לשימושים של האוצר לכל מיני פערים שיש להם, הכסף הזה לא חוזר לרשויות וזו בעיה, אנחנו מרגישים את זה בכל שנה.
דוד אמסלם: אתם לא מקבלים מהקרן כלום?
<שלום זוזוט: קיבלנו בהתחלה סדר גודל, כשהלכנו עם תכנית הפרדה של שלושה זרמים, קיבלנו בהתחלה, ורק לאחרונה חילקו, חילקו את זה רק לאשכולות.
דוד אמסלם: אני אגיד לך מה קרה, כי הייתם ב-5 לכן לא קיבלתם.
<שלום זוזוט: לא, לא לאשכול סוציו אקונומי.
<שלום זוזוט: חילקו את זה רק לרשויות שיש להן אשכול ערים.
דוד אמסלם: לא, זה חולק, אתה יודע מה, אני אתייחס לזה בסוף.
דוד אמסלם: בגדול זה הסוציו 4, הייתם ב-5, עכשיו הגדלנו את זה ל-5 אז אלה שב-4 שאלו למה.
דוד אמסלם: כדי שלא יחלקו ליותר, אבל לא משנה, בוא נתקדם.
דוד אמסלם: ואלה שב-6 אמרו בכלל לא צריך לחלק.
<אלי ברדה: היה עוד משהו, שלקחו רשויות שמאוגדות באשכולות וקיבלו עדיפות לחלוקה, לקבלת כספים.
<אלי ברדה: ואם אני לא הייתי מאוגד באשכול, אז גם לא קיבלתי.
<אלי ברדה: זה לפי אלקין, דרך אגב, דיברתי איתו והוא הולך לתת לזה פתרון כי הוא מצא שנצרת עלית לא שם, אני לא שם, ועוד רשויות.
<שלום זוזוט: הקול קורא שיצא מיועד רק לערים שמאוגדות באשכול.
דוד אמסלם: בגלל שאנחנו הובלנו, אנחנו חוקקנו את חוק האשכולות לפני חצי שנה.
דוד אמסלם: הרעיון הוא בגדול לתמרץ.
דוד אמסלם: היות ובעצם אני התחברתי עם השלטון המקומי ועשינו את זה כהתחברות וולונטרית, לא כפינו את המהלך, רצינו לייצר גזרים.
דוד אמסלם: לכן יש עניין שאנשים ייכנסו לתוך האשכולות האלה, יש להן הרבה יתרונות, אני לא רוצה להלאות אותך בעניין הזה, אבל זה הכיוון.
<אלי ברדה: אנחנו צריכים את ההגנה שלך, אנחנו, השלטון המקומי, צריכים את ההגנה שלך ושל הוועדה מפני חקיקה פרטית או חקיקה שמשיתה על השלטון המקומי, על הרשויות הוצאות, אני אתן לך דוגמה, הסכמי השכר.
<אלי ברדה: אנחנו בעד שכל מה שאומרים חברתית, אנחנו שם.
<אלי ברדה: אבל תשפו אותנו.
<אלי ברדה: ואי אפשר מצד אחד אני מתייעל ולא משפים אותי ומצד שני משיתים עלי כל מיני הסכמים כמו שכר, כמו נגישות, ואין לנו איך לממש את זה.
דוד אמסלם: אני לא רואה את זה אותו דבר, אתה יודע, אלי.
<אלי ברדה: באיזה הקשר?
דוד אמסלם: אני מסכים איתך בעקרון.
דוד אמסלם: אני דרך אגב כמעט כל חקיקה פרטית, אני עושה מאבק וזה פעם ראשונה שהמדינה תהיה בתוך האירוע הזה.
דוד אמסלם: אם זה בנושא עכשיו של חברי מועצה, אז יש לנו סיכום עם האוצר שהם משתתפים ב-50%.
דוד אמסלם: היה עוד נושא קודם שאני אזכור אותו תיכף שגם, אנחנו שברנו את הכללים בעניין הזה בגלל שאמרתי שלא יכול להיות שפה מחוקקים והרשויות משלמות.