GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: זה אזרח רגיל מגיע ללשכה, מקבל גם את זה, העובדים לא צריכים לקבל מכות, מה קרה?
דוד אמסלם: למה האזרחים מתפרצים שם?
דוד אמסלם: בגלל שהם לא מקבלים את השירות.
<אריאל יעקובי: חבר הכנסת אמסלם, זה הולך להיות יותר קריטי באוגוסט, יש חופשות קיץ, ואם לא יהיו תגבורים יהיה לנו כאוס, אני אומר לך.
דוד אמסלם: אריאל עכשיו נתן לנו "וורט" יותר חזק בעניין הזה, לכן באמת יש לזה דחיפות.
דוד אמסלם: אני מסכים אתו שזו תקופה, כמו שאמר ברוך, שזה לא מתפלג נורמלי במהלך כל השנה, זה הולך בפיקים, ועכשיו זה הפיק.
דוד אמסלם: ולכן, תשבו אתם ותסגרו את העניין הזה.
דוד אמסלם: אני אקיים פה פגישת מעקב, אני לא צריך כבר את הדיון הזה, בעוד כשבועיים.
דוד אמסלם: יספיקו לכם שבועיים?
דוד אמסלם: אתה רוצה שלושה שבועות?
<אמנון שמואלי: מבחינתי - - -
דוד אמסלם: זה לא קשור למבחינתי.
דוד אמסלם: אני שואל – יש לך אחריות על האירוע – כמה זמן אתה צריך כדי לסגור את כל הלופ ולהגיד לי: תשמע, no go ,go.
<אמנון שמואלי: שלושה שבועות.
דוד אמסלם: אז נקיים אצלי פגישה עוד שלושה שבועות, נזמן אותך.
<אריאל יעקובי: אמנון, אתה צריך אותו, הוא עוזר לך.
דוד אמסלם: נזמן אותך, את האוצר ואת נציג העובדים כדי לבדוק שתפרנו את זה גם ברמת התקנים וגם ברמה של הסכמי השכר עם העובדים, כדי שהם בעצם יתנו את השירות כמו שצריך.
דוד אמסלם: <2.
דוד אמסלם: הנפקת תעודות ביומטריות בקונסוליות בחו"ל לאזרחים ישראלים>
דוד אמסלם: עכשיו אני רוצה לעבור לנושא השני, שהוא באותו תחום.
דוד אמסלם: עשינו דיון לגבי הנושא של הביומטרי בחו"ל, אז תציג את העניין, ואחרי זה נראה איך מתקדמים.
<אייל סיסו: אנחנו ביחד עם רשות האוכלוסין וההגירה – קודם כול סעיף 8 בחוק קבע שננפיק גם דרכונים ביומטריים בחו"ל – יד ביד אנחנו עובדים כדי ליישם את החוק ולעדכן אותו גם בחו"ל.
<אייל סיסו: מבחינה תכנונית אנחנו ערוכים.
דוד אמסלם: אורי, תקשיב, זה קשור אליכם.
<אייל סיסו: מבחינת תוכנית פריסה אנחנו ערוכים, מבחינה תקציבית קיבלנו אפס שקלים לסיפור הזה, ואין לנו תקציב, לא למשרד החוץ ולא למשרד רשות האוכלוסין וההגירה, כדי לממש את זה.
דוד אמסלם: אורי, אוצר, עשיתי כאן דיון לגבי הנושא, הרי מה קורה?
דוד אמסלם: יש לנו פרצה, כרגע הביומטרי במדינת ישראל, נניח בהנחת עבודה, עובד, מה קורה לנו בחוץ-לארץ?
דוד אמסלם: בחוץ-לארץ כרגע אין לנו עמדות ביומטריות.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אם מישהו רוצה להוציא דרכון שהוא לא ביומטרי אז הוא נוסע לחו"ל.
דוד אמסלם: הרי אנחנו לא רוצים שיהיה לו דרכון לא ביומטרי.
דוד אמסלם: עשיתי כאן דיון, הבנתי שמדובר על כמה שקלים.
דוד אמסלם: משרד החוץ אומר זה לא אני, זה משרד - - -
<אורי שיינין: כמה שקלים?
<אורי שיינין: אם אפשר לשאול.
<קריאה: 50 מיליון שקל.
<אורי שיינין: כמה?
דוד אמסלם: 50 מיליון שקל, 100 מיליון שקל, מה זה חשוב?
<אורי שיינין: זה חשוב.
<אורי שיינין: א', זה חשוב תמיד, כי מה שעולה 50,000 או עולה 50 מיליון זה לא חשוב?
דוד אמסלם: עזוב, אורי, התקדמתי.
דוד אמסלם: עזוב, נו, אל תיקח את זה, אני לא בחוג לפילוסופיה עכשיו.
<אורי שיינין: להפך, גם אני לא.
דוד אמסלם: הרי השקענו בביומטרי מיליארדים, אנחנו רוצים לסגור את המערכת באופן הרמטי.
דוד אמסלם: הרי מה הרעיון של הביומטרי?
דוד אמסלם: כל בסיס הרציונל של הביומטרי, שבן-אדם בעצם לא יוכל לזייף את הדרכונים ואת תעודות הזהות, זה כל הסיפור פה.
דוד אמסלם: אם אנחנו מאפשרים עמדות זיוף בחוץ-לארץ, אז ברור שבן-אדם רגיל, אנשים רגילים הם אנשים הגונים וישרים.
דוד אמסלם: אבל מי שרוצה לרמות ומי שנוכל ייסע לחוץ-לארץ, ילך לשגרירות, יאמר: רבותי, אבד לי הדרכון, תעשו לי דרכון, יעשו לו דרכון זמני, יבוא עם תעודה אחרת ויזייף אותה, ומה עשינו בזה?
דוד אמסלם: אז פרצנו את כל סיפור הביומטרי במדינת ישראל.
דוד אמסלם: בשביל מה עשינו אותו?
<אורי שיינין: אני כן חושב שזה עניין של כסף קודם כול, כי כסף קובע סדרי עדיפויות.
<אורי שיינין: ומשרד החוץ אומר: לא קיבלתי שקל, אם אני זוכר, למשרד החוץ יש תקציב, הוא גם לא שם שקל על העניין הזה.
<אורי שיינין: זאת אומרת, כסף מתרגם לך סדרי עדיפויות, נרצה את זה או לא נרצה את זה, ולכן אני אומר, 50 מיליון שקל – אני מכיר 30 מיליון, לא יודע איך זה כבר עלה ל-50.
דוד אמסלם: אורי, תגיד לי, עזוב, אתם תקצבתם אותם בסיפור של העמדות הביומטריות בחו"ל?
<אורי שיינין: אז אני אסביר בדיוק גם למה.
<אורי שיינין: היום כשמישהו רוצה לצאת מישראל ונגיד שאין לו דרכון, מה הוא עושה?
<אורי שיינין: הוא חייב לצאת מהיום למחר.
<אורי שיינין: הוא הרי לא יכול להספיק לעשות ביומטרי, ברוך לא יספיק להנפיק לו ביום, מה הוא עושה?
<אורי שיינין: הוא הולך לנתב"ג או הולך ללשכה, והיום יש שירות חדש בלשכות שאפשר להוציא דרכון מהיר, ואז יש לו דרכון חד-פעמי כזה שאתה יכול לממש ולצאת ולחזור.
<אורי שיינין: לצורך העניין, אם אנחנו רוצים לסגור את הפרצה שדיברת עליה – אגב, אני חושב שרוב מי שמנפיק בחו"ל זה לא גורמים עבריינים שמנסים להתחמק, זה מישהו שאיבד דרכון או אזרח בחו"ל שרוצה להישאר עם פספורט ישראלי.
דוד אמסלם: זה היום, אבל אם יש - - -
<אורי שיינין: אני אומר שזו מסת השירות.
דוד אמסלם: אמרתי שגורמים שרוצים לזייף דרכונים מוצאים את הפרצה, ואם היא בחו"ל אז הולכים לשם.
דוד אמסלם: היום אין טעם.
<אורי שיינין: וכאן מה שאני חושב איך צריך לטפל בזה.
<אורי שיינין: הצורה צריכה להיות שהחבר'ה בחו"ל – ואני לא נכנס כרגע להיבטים התפעוליים של לשים להם מערכת מסווגת שאתה צריך לייצר הקשה בחו"ל – אז אתה צריך מערכת של "אביב" חדשה, לא יודע אם זה הדבר הכי חכם לשים בכל השגרירויות את המערכת הזאת.
<אורי שיינין: בלי להיכנס להיבטים האלה, היבט תפעולי פשוט.
<אורי שיינין: אתה רוצה לאפשר למישהו בחו"ל לחזור לישראל, תן לו תעודה שכל האפשרות שלה, אפילו בתוקף לעשר שנים לצורך העניין, אבל ש-one way ticket, נכנס לישראל, הדרך לצאת זה לחדש דרכון ביומטרי.
<אורי שיינין: למה אנחנו צריכים לשים 50 או 30 מיליון שקל לרשת את כל שגרירויות העולם בפרויקט כשבאמת יש פתרונות אחרים הרבה יותר זולים והרבה יותר - - - .
<אורי שיינין: אם למשרד החוץ זה כזה חשוב - - -
<אייל סיסו: אורי, אבל פה אלו שיקולים שלנו.
<אורי שיינין: קטעתי אותך, אבל יש כאן ועדה ויושב-ראש הוועדה יגיד לך, יפנה אליך – אם זה כל כך חשוב למשרד החוץ שהיה שם שקל, אבל אפילו שקל הוא לא מוכן לשים.
דוד אמסלם: מה זה קשור למשרד החוץ?
<אורי שיינין: לא יודע, משרד החוץ יושב פה, הוא העלה את הנושא.
דוד אמסלם: משרד החוץ לא קיבל החלטה על הביומטרי.
דוד אמסלם: הרי אנחנו לא נמצאים בשוק מחנה יהודה שאתה אומר לו: תשמע, תביא אתה מהמקורות שלך, כשאתה, כשמדינת ישראל החליטה ללכת על הביומטרי.
דוד אמסלם: זו המדינה, אז אתה מתקצב את זה, זו לא שאלה מה אתה רוצה.
<אורי שיינין: אמת.
דוד אמסלם: אתה לא בא למשרד הפנים ואומר להם: רבותי, זה חונה אצלכם, תביאו גם אתם כמה שקלים.
<אורי שיינין: לא, אני אומר שיש לי פתרון אחר.
דוד אמסלם: לכן, אני אומר שבעיקרון ברגע שהחלטנו ללכת על הביומטרי האוצר אמור לתקצב את כל המכלול הביומטרי לא משנה איפה הוא מקוים.
דוד אמסלם: והוא לא צריך לבקש מהמשרדים: תשתתפו גם אתם.
<אורי שיינין: לא אמרתי תשתתפו.
<אורי שיינין: לא, לא אמרתי תשתתפו.
דוד אמסלם: אתה עכשיו אמרת שהוא לא הביא שקל.
<אורי שיינין: לא אמרתי שהם ישתתפו.
<אורי שיינין: אמרתי שהוא ישים את כל הכסף, זה מה שאמרתי.
<אורי שיינין: לי יש פתרון אחר זול שלא עולה לי כסף, שמייצר ונותן פתרון בדיוק למצוקה שהיושב-ראש אמר, לפרצה הזו.
<אייל סיסו: אתה לא מכיר את מערכת השיקולים.
<אורי שיינין: אומר נציג משרד החוץ שלדעתו זה משהו שחשוב לו, אז שיתכבד וישים על זה כסף.
<אייל סיסו: זה של המדינה, זה לא אנחנו.
דוד אמסלם: תסביר למה זה חשוב.
<אייל סיסו: קודם כול, אורי, אתה לא מכיר את מערכת השיקולים, אתה אומר דברים לא נכונים.
<אייל סיסו: בחו"ל חיים אלפי אזרחים ישראלים שגם חיים שם במסגרת relocation, במסגרת שליחויות ודברים אחרים שהם לא יכולים לבוא לארץ כל הזמן, דבר ראשון.
<אייל סיסו: דבר שני, אלו שיקולים טכניים שמצאו פתרון.
<אייל סיסו: ישבו מיטב המוחות ממשרד החוץ, ממשרד הפנים מרשות האוכלוסין וההגירה וקבעו את הכול, למה צריך לעשות ואיך צריך לעשות ואיך להגן על כל הדברים.
<אייל סיסו: אצלך השיקולים: אני חושב ככה.
<אייל סיסו: אני לא חושב שזה התפקיד שלך.
<אייל סיסו: התפקיד שלך לדבר על הכסף.
<אייל סיסו: והכסף, לא קיבלו, קיבלנו אפס שקלים, משרד החוץ לנושא הזה.
<אייל סיסו: זו לא החלטה של משרד החוץ, זו החלטה של המדינה.
<אייל סיסו: יש חוק, סעיף 8 בחוק קבע מה תפקיד - - -
<אורי שיינין: רשאי, רשאי.
<אורי שיינין: החוק לא אומר שהוא חייב.
<אורי שיינין: רשאי.
<אורי שיינין: אל תגיד לי בחוק – אתה יכול לומר לי שאתה לא מבין והתפקיד שלי בכסף, אבל אל תגיד לי דברים שלא כתובים בחוק.
<אייל סיסו: אני יכול לצלם לך את החוק.
<אורי שיינין: סבבה.
<אורי שיינין: אני גם יודע לקרוא.
<אייל סיסו: אנחנו צריכים לעשות את זה בחו"ל, וכדי שנעשה את זה ביחד אנחנו צריכים להוציא כסף.
<אייל סיסו: זו החלטה של המדינה, זו לא החלטה של משרד החוץ, משרד החוץ לא תקצב בנושא.
<אייל סיסו: כמו שתקצבתם את ההיבט הביומטרי בארץ צריך לתקצב אותו גם בחו"ל.
דוד אמסלם: כמה משלמים שם לעשות את הדרכון הזה בחוץ-לארץ?
<אייל סיסו: בדיוק כמו בארץ.
<עמוס ארבל: אותו דבר.
<אייל סיסו: אותו דבר.
דוד אמסלם: אני מדבר כרגע מבחינת העלות של הדרכון החד-פעמי.
דוד אמסלם: כמו שאומר אורי, כמה זה עולה?
דוד אמסלם: נגיד שעכשיו מישהו בא לאיזושהי שלוחה - - -
<אייל סיסו: 280 שקל, בהמרה לדולרים עולה ביורו.
<עמוס ארבל: כמו בישראל.
<אייל סיסו: כמו בישראל.
דוד אמסלם: זה לדרכון החד-פעמי?
<עמוס ארבל: הרגיל.
דוד אמסלם: הוא ביקש דרכון חד-פעמי.
<עמוס ארבל: יש דרכונים רגילים.
<עמוס ארבל: הרעיון של אורי הוא לא טוב.
דוד אמסלם: תסביר למה.
<עמוס ארבל: היות שאנחנו רוצים לצמצם.
דוד אמסלם: אורי, אני מצפה ממך שתשמע.
דוד אמסלם: אתה לא רוצה, תקום ותצא.
<אורי שיינין: רק עדכנתי.
דוד אמסלם: אני לא יכול לעבוד ככה.
<עמוס ארבל: הרעיון בכללותו, כמו שציינת תוך כדי הדיון, זה לצמצם את כמות הזיופים עד כמה שניתן.
<עמוס ארבל: בדרכון הישראלי הקיים, לא הביומטרי, הוא דרכון זול, הוא דרכון סחיר שמסתובב בעולם באופן חופשי.
<עמוס ארבל: אנחנו רוצים שיהיו כמה שפחות דרכונים כאלה, וגם לאזרחים הישראלים שחיים בחו"ל להנפיק דרכון ביומטרי.
<עמוס ארבל: חלק מהאנשים חיים בחו"ל ולא באים לארץ, הם נוסעים גם בתוך המדינות שלהם, בתוך אירופה, בתוך ארצות-הברית הוא צריך דרכון ישראלי.
<עמוס ארבל: יש כאלה עם אזרחות זרה ויש כאלה בלי אזרחות זרה, והם צריכים לנסוע עם הדרכון הישראלי.
<עמוס ארבל: מעבר לזה, אדם יכול להגיע לישראל, יכול להגיע ליומיים-שלושה, אפילו לשבוע, וגם אם הוא יגיע ללשכה ויקבלו אותו באותו יום, עד שינפיקו לו את הדרכון הביומטרי ועד שיחזירו לו הוא כבר יחזור חזרה למדינה שלו, ואין לנו יכולת להנפיק לו פה דרכון ביומטרי.
<עמוס ארבל: זה אומר שהשירות הזה חייב להינתן לאזרחי מדינת ישראל בחו"ל.
דוד אמסלם: כמה זמן בממוצע לדעתכם אחרי שאנחנו מתיישרים בקו לוקח לעשות דרכון ביומטרי?
<עמוס ארבל: בחו"ל?
דוד אמסלם: לא, בארץ.
<ברוך דדון: זה נספר מיום ההרכשה.
דוד אמסלם: בערך, פלוס-מינוס.
<ברוך דדון: עשרה ימי עבודה, כ-14 ימים.
דוד אמסלם: זאת אומרת שאנחנו צריכים להשאיר אותו כאן 14 יום.
<ברוך דדון: לא, יש מענה אחר, שנותנים לו דרכון - - -
דוד אמסלם: לא, אני מדבר על הקבוע.
<ברוך דדון: אי-אפשר פחות מזה.
דוד אמסלם: תקשיבו, מה שנעשה, תראה, אני לא אפתור את זה כאן, תזמני גם את אורי וגם את רשות האוכלוסין ואת משרד החוץ אלי, נשב ונדסקס את הסיפור הזה.
דוד אמסלם: אני לא רואה את הדברים כמוך על פניו.
דוד אמסלם: זה נכון ש-30 מיליון שקל זה הרבה כסף, אבל זה ברמת מדינה, ואנחנו גם מדינה שצריכה לתת שירות גם לאזרחים שלה בחו"ל.
דוד אמסלם: יכול להיות שנפסיק את הכול, בכלל, גם השגרירויות עולות כסף, אולי נביא את כולן לפה ולא צריך, לשיטתך.
דוד אמסלם: אבל בגדול, אנחנו צריכים לתת שירות, ונכון.
דוד אמסלם: דרך אגב, גם ברמה השירותית אני רואה את זה וגם ברמה של הזיופים.
יואב בן צור: גם בנושא של האבטחה זה סטנדרט בכל מקום בעולם.
דוד אמסלם: האבטחה.
דוד אמסלם: עשיתי כאן כבר דיון אחד, האמת שהייתי בטוח שפתרתם את העניין.
דוד אמסלם: אני חושב שעשיתי דיון אחד או שניים אפילו.
דוד אמסלם: אחד בנושא הזה.
דוד אמסלם: היית בדיון הזה, אורי?
דוד אמסלם: כל פעם אתם שולחים מישהו אחר, אז הכול בסדר.
דוד אמסלם: עשיתי דיון אחד בנושא הזה, חשבתי שפתרתם את העניין, בגלל שלי זה נראה שבסופו של דבר צריך לסגור את כל המערכת.
דוד אמסלם: וגם אם יש את הסיפור הזה של הזמנים בנתב"ג, לא מרחיבים אותו בגלל שהוא קיים.
דוד אמסלם: אחרת, בוא נעשה לשכה אחת בארץ וניתן לכולם גם בארץ דרכון כזה.
דוד אמסלם: נגיד לו: תשמע, בוא תיקח זמני בינתיים, תבוא עוד עשר שנים.
דוד אמסלם: אני חושב שאו שאנחנו הולכים על עסק ברצינות או שאנחנו עושים מהעסק צחוק.
דוד אמסלם: לכן, אני אעשה את זה אצלי, גם אבין את ההשלכות, בזמנו גם משרד החוץ סיפר גם על ההשלכות היותר רחבות בעניין הזה.
דוד אמסלם: יש גם אנשים שמדינת ישראל שולחת אותם לשליחויות, יש נושאים ביטחוניים שאנחנו רוצים להגן עליהם שם, ואני אעשה דיון בעניין הזה כדי לסגור את הסיפור הזה.
דוד אמסלם: רבותי, כפי שסיכמתי, אעשה דיון אחד לגבי הנושא הזה בעוד שלושה שבועות, אמנון, ואת הנושא השני גם אעשה בהקדם.
דוד אמסלם: תודה רבה לכולם, שיהיה לנו המשך יום טוב.
אכרם חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה המיוחדת לרגל יום הסביבה הבינלאומי בכנסת אשר מובילים מספר חברי כנסת, ביניהם, נמצאים שניים כאן:
אכרם חסון: תמר זנדברג ודב חנין.
אכרם חסון: ישנם עוד שני חברי כנסת שלא נמצאים איתנו וגם צריך להגיד להם תודה רבה, ליעל כהן פארן ולרחל עזריה.
אכרם חסון: אנחנו כמובן שמחים מאוד לאחר את השר להגנת הסביבה, ידידינו זאב אלקין, וגם את המנכ"ל וצמרת המשרד.
אכרם חסון: ואני רואה כאן הרבה פעילים רציניים שאנחנו מכירים.
אכרם חסון: תמיד עומדים על המשמר בנושאי איכות הסביבה, אנשים אכפתיים.
אכרם חסון: ולכן אני שמח מאוד קודם כל בשם ידידי, יושב ראש הוועדה, לנהל את הוועדה היום בשמו.
אכרם חסון: הוא מתנצל גם מברך את כל באי הישיבה המיוחדת ומאחל לנו דיון פורה ומוצלח.
אכרם חסון: לפני שנתחיל אני רוצה גם בשם יושב ראש הוועדה וחברי הוועדה לברך את ידידינו גיורא שחם שהתמנה להיות מנכ"ל מנהל תשתיות מים וביוב.
אכרם חסון: אדם רציני מאוד, עשה עבודת קודם במשך שנים רבות למען החברה בישראל.
אכרם חסון: אדם עשיר ניסיון וכפי שאמרתי, תרם רבות.
אכרם חסון: אנחנו מברכים אותו ומאחלים לו הצלחה בשם ידידי, יושב ראש הוועדה, וכל חברי הוועדה.
אכרם חסון: גם בשם השר וכל מי שנמצא כאן.
אכרם חסון: אז שיהיה בהצלחה.
אכרם חסון: חברים יקרים, אתם מכירים את הכללים.
אכרם חסון: אני מבקש שאף אחד לא מעיר, לא מפריע.
אכרם חסון: אנחנו רוצים להשאר אנשי כבוד.
אכרם חסון: אחריות, ניתן לכל אחד, מי שנרשם כאן.
אכרם חסון: בבקשה, מי שנרשם נרשם.
אכרם חסון: מי שלא נרשם שיירשם.
אכרם חסון: אין הערות.
אכרם חסון: אף אחד לא מפסיק את השר באמצע או כל אחד אחר.
אכרם חסון: אנחנו נשמע בצורה אחראית ומכובדת כל אדם שרוצה להעיר.
אכרם חסון: מאחר והיום הזה הוא יום חשוב מאוד בחיי החברה בישראל וגם בכנסת אני מבקש מדב חנין או תמר, תחליטו מי מתחיל ראשון, מיוזמי היום הזה לברך.
דב חנין: ברכות לכל האורחים והאורחות ולך, אדוני השר להגנת הסביבה.
דב חנין: זוהי הזדמנות להגיד לכם, הפעילים, הפעילות, תודה ולהביע הערכה גדולה על העבודה שלכם לאורך כל השנה.
דב חנין: מכובדי השר, במרכז הדיון הבוקר תעמוד העבודה של המשרד ואני הייתי מציע, לפי המסורת המקובלת ביום הסביבה, ננצל את המפגש הזה לא רק להצגה של הדברים אלא לסוג של דיאלוג פתוח.
דב חנין: יש כאן נציגים עם הרבה ידע, הרבה הערות, הרבה תובנות.
דב חנין: לפעמים ברכות, לפעמים ביקורת.
דב חנין: ואני חושב שהדיאלוג הזה מאוד מאוד חשוב, מאוד תורם ומאוד מועיל.
דב חנין: במהלך היום עוד תהיינה לי הזדמנויות לדבר על הנושאים השונים של יום הסביבה אז אני אסתפק בברכה הזו ואני מאחל לכולנו יום מוצלח בכל הוועדות, בכל הדיונים, בשדולה שתתקיים ב-14 בצהריים במליאה אחרי הצהריים.
דב חנין: ובעיקר, בעבודה שאנחנו נפיק מהיום הזה בהמשך.
אכרם חסון: תודה דב.
אכרם חסון: חברת הכנסת תמר, בבקשה.
תמר זנדברג: תודה אדוני, תודה רבה לשר.
תמר זנדברג: אני רוצה לנצל את ההזדמנות להודות לחבר הכנסת דב חנין שיזם את היום הזה לפני הרבה מאוד שנים.
תמר זנדברג: היום הזה בכנסת הוא יום מיוחד לא רק בגלל שאנחנו בוועדות והממשלה והשר מעלים על נס את הגנת הסביבה ואת שמירת הסביבה אלא בגלל הקהל שמתאסף כאן שבאופן נדיר, אני חייבת לומר, להמון המון תחומים אחרים הקהל הזה מורכב מקהילות שברובן, בגלל שזה סביבה, מה שמאפיין אותן זה שהן קהילות מקומיות, הן קשורות למקום, לחוף, לשכונה, לעיר, לסביבה, למצוק, לשלולית החורף.
תמר זנדברג: באמת לכל אחד מהערכים הנפלאים שהסביבה הישראלית נותנת לנו.
תמר זנדברג: ולצערי אני חייבת לומר, הרבה מהיושבים כאן מייצגים גם מאבקים.
תמר זנדברג: מאבקים על הסביבה.
תמר זנדברג: מאבקים על השכונה.
תמר זנדברג: מאבקים זה מצויין במיוחד כשהם מוצלחים וכשמנצחים בהם ויש לנו השנה, מתרגשים אלינו, יום הסביבה תופס אותנו בעיצמם של המון המון מאבקים.
תמר זנדברג: חלקם אני בטוחה שאדוני השר, אתה תתייחס אליהם וגם אדוני היושב ראש מכיר כמו למשל על עתידו של מפרץ חיפה.
תמר זנדברג: חלקם על עתיד החוף והים הישראלי שבימים אלה מועמד למכירה לכל המרבה במחיר, וכל המרבה במחיר זה עשירים בלבד כי מדובר בערך טבע ציבורי וסביבתי מוגן.
תמר זנדברג: ואני חייבת לומר שיושבים כאן פעילים שאחרי כמה שנים אפילו אני אגיד, בטח חודשים ארוכים, שממשלת ישראל מספרת לנו שלא תהיה פגיעה בחופים במסגרת אותה תמ"א 1 מפורסמת.
תמר זנדברג: היום, בגלל חשיפה של אדם, טבע ודין שהיה צריך ללכת לבג"ץ כדי לקבל את פרטי התכנית גילינו פגיעה חסרת תקדים בהיקפה בחופים.
תמר זנדברג: זה לא תחת אחריות משרדו של אדוני.
תמר זנדברג: אבל זה נושא סביבתי ממעלה ראשונה ואני חושבת שקולו של המשרד להגנת הסביבה והשר חייב להשמע כאן בקול גדול מאוד.
תמר זנדברג: ואני לא ארחיב על עוד איומים שעל חלקם דיברנו גם בשבוע שעבר כמו שריפות פסולת ומפחמות לאורך הגבול האזרחי של ישראל וכו'.
תמר זנדברג: כך שבאמת האיומים הם רבים והמאבקים הם רבים והיום הזה מעלה על נס את כולם ומציין אותם, לא רק מהצד הנאבק שלהם, אלא מהצד של הערכים שלהם.
תמר זנדברג: של הגנת הסביבה, של מהי הסביבה הישראלית ומי הם האנשים שמגינים עליה שיושבים כאן.
תמר זנדברג: אז תודה על הדיון, תודה על היוזמה, עמיתיי ראשי השדולה, ויום מוצלח לכולם.
אכרם חסון: תודה רבה תמר.
אכרם חסון: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת יעל, אז בבקשה, עוד ברכה.
יעל כהן-פארן: תודה רבה, תודה רבה אדוני היושב ראש.
יעל כהן-פארן: שלום לכבוד השר והמנכ"ל, שלום לכם.
יעל כהן-פארן: אני רוצה כן מצד אחד לברך על היום שאנחנו מציינים מדיי שנה בכנסת כדי לחגוג או לעשות איזשהו אירוע משמעותי להביא את נושא הסביבה למקום המרכזי שהוא צריך להיות בו בשיח הישראלי, ולצערנו הוא לא נמצא בו.
יעל כהן-פארן: אבל אני שונאת להיות הורסת מסיבות אבל לצערי זה לא יום חג כל כך היום.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שאנחנו נמצאים במצב קטסטרופלי מבחינת הסביבה בישראל.
יעל כהן-פארן: כמי שנבחרה על הנושא הסביבתי בכנסת אני מקבלת באמת המון המון המון פניות ציבור.
יעל כהן-פארן: ואני רוצה לומר שאין מקום היום בארץ כמעט שאין בו מפגע סביבתי ולא משהו שאפשר לעבור עליו לסדר היום.
יעל כהן-פארן: ריחות בלתי פוסקי, אזבסט ליד גן הילדים, דברים איומים ונוראים.
יעל כהן-פארן: ואני אפילו לא מדברת על חששות מהציבור מדברים עתידיים.
יעל כהן-פארן: אני מדברת על דברים קיימים.
יעל כהן-פארן: על ציבור שקם בבוקר ולא יכול לפתוח חלון וזה כבר נהייה מכת מדינה ואתם גם יודעים את זה.
יעל כהן-פארן: ואני חושבת שהכשל הוא מערכתי.
יעל כהן-פארן: זה לא רק שהמשרד הוא משרד חלש ביכולות שלו.
יעל כהן-פארן: ויושב המנכ"ל וישב כאן המנכ"ל לפני שבוע-שבועיים ואמר, אני לא יכול לטפל בכל השריפות בשטחים הפתוחים, אין לי את המשאבים.
יעל כהן-פארן: ואני מבינה את זה בגלל זה צריך לראות איך מערכתית מביאים לכך שיהיו את המשאבים כי זה מפגע איום ונורא, לדוגמה.
יעל כהן-פארן: ויש עוד שורה ענקית של מפגעים שבאמת המשרד לא מצליח לאכוף, לטפל ונכון, זה להגיע לכל פינה במדינה.
יעל כהן-פארן: אבל כל פינה, אנשים חיים בה.
יעל כהן-פארן: אנחנו מדינה קטנה וצפופה.
יעל כהן-פארן: אין מה לעשות, זה מה שקיבלנו וזה רמת האוכלוסייה כאן וככל שאנחנו נהיים יותר צפופים המפגעים גדלים כי הצפיפות גדלה.
יעל כהן-פארן: ולצערי, אני אומרת, שאני לא רואה הרבה הענות מהמשרד לשתף פעולה עם הציבור, לתת מידע לציבור, לאכוף בצורה נשכנית ואני אומרת דברים בצורה עדינה.
יעל כהן-פארן: אני יודעת שהם תקיפים אבל אני אומרת אותם בצורה עדינה.
יעל כהן-פארן: אם הייתי אומרת את אשר על לבי זה היה במילים הרבה יותר בוטות.
יעל כהן-פארן: אני לא מקבלת מענה.
יעל כהן-פארן: ומענים שאני יודעת שנשלחו אליי נתקעים איפשהו במשרד כי לא רוצים להיות מועברים אלי.
יעל כהן-פארן: בקיצור, יש לנו הרבה לאן ללכת.
יעל כהן-פארן: ורק לדוגמה של שורה של יוזמות חוק שהועברו השבוע.
יעל כהן-פארן: במסגרת יום הסביבה תמיד מועברים מעבר למכסות הרגילות של הסיעות וכולן, כולן נפסלו.
יעל כהן-פארן: אני לא שמעתי על אחת שעברה בוועדת שרים.
יעל כהן-פארן: ובאמת, הצעות חוק שהן כולן טובות, כולן עושות רק טוב לסביבה בישראל, בעולם.
יעל כהן-פארן: כל הצעת חוק והנושא שלה.
יעל כהן-פארן: אני לא יכולה להבין מדוע הממשלה הלכה והתנגדה לכולם.
יעל כהן-פארן: אז זהו, בזה אסיים ותודה רבה שהגעת ואשמח לשמוע על הפעילות של המשרד את הדיווח שלכם.
אכרם חסון: תודה רבה, חברת הכנסת יעל.
אכרם חסון: אני רוצה להרגיע אותך.
אכרם חסון: אני חבר קואליציה, גם לי מבטלים הצעות חוק וגם דוחים אותן כך שאנחנו באותה חברה - - -
יעל כהן-פארן: אבל אתה יודע שיש סיבה שדוחים את כולם - - -
אכרם חסון: לא עושים את זה בכוונה.
אכרם חסון: כנראה יש שיקולים אחרים.
אכרם חסון: אבל אנחנו גם נשמע מהשר.
אכרם חסון: לפני שהשר כמובן כיבד את כולם והגיע במיוחד כדי לתת סקירה על כל מה שעושה במשרדו אנחנו נשמח גם לשמוע מה קורה באחוות בז"ן, למה נעצר דו"ח הבדיקה של המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות.
אכרם חסון: מה קורה עם מתקן האמוניה.
אכרם חסון: כל מה שמעניין אותי, מעניין אתכם.
אכרם חסון: אני תושב הצפון אני גם גר איתכם ואני נושם אותו אוויר, ולכן אנחנו נשמע בצורה אחראית, עניינית, בצורה גלויה.
אכרם חסון: ניתן לכולם גם להתייחס בצורה מכובדת.
אכרם חסון: אבל לפני זה השר, עם צוות משרדו, הכין לנו סרטון קטן.
אכרם חסון: אנחנו נצפה בסרטון ואחר כך נשמע את השר.
זאב אלקין: בדרך כלל מקובל במעמד מהסוג הזה, בעיקר להקדיש אותו לדיווח אחורה של מה שנעשה.
זאב אלקין: אנחנו החלטנו לחרוג מזה ובעיקר לפרוס בפניכם את תפיסת העבודה ומוקדי העבודה של המשרד לשנה הקרובה וגם לשנים הקרובות, כדי להעמיד את זה פה לדיון, גם להצביע על פערים ואתגרים, ולכן בחרנו את כל הצד של הדיווח לתמצת בסרטון קצר של פחות מארבע דקות ואז המצגת תדבר עם פני קדימה כי אני חושב שזה מה שחשוב.
זאב אלקין: עם כל החשיבות של טפיחה על השכם נתמצת את זה בארבע דקות ונקדיש את עיקר הדיון שהוא בהחלט גם יכול להפוך לויכוח על סדרי עדיפויות ומה נכון לעשות ומה לא נכון לעשות.
זאב אלקין: וכמובן, ננסה להשאיר כמה שיותר זמן לשאלות ולהערות.
זאב אלקין: כולל גם שאלות קונקרטיות שציינת בפתיח.
זאב אלקין: אז בואו נתחיל מזה כי פטור בלא כלום אי אפשר ואז נעבור לעיקר.
זאב אלקין: (הקרנת סרטון)
זאב אלקין: טוב אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת והנציגים של הארגונים הסביבתיים שכאן ובהחלט אני מסכים עם מה שהעירו כאן החברי כנסת שהחשיבות של היום הזה היא בין השאר בבמה פתוחה לדיון בינינו לבין כל מי שנושא הסביבה יקר לליבו.
זאב אלקין: כפי שאמרתי אנחנו נרכז את המצגת בניסיון לפרוס בפניכם איך אנחנו תופסים את יעדי המשרד היום ומה התכניות עבודה הרלוונטיות לשנה הקרובה, כולל גם מה הבעיות והקשיים והאתגרים והפערים.
זאב אלקין: בואו נתחיל.
זאב אלקין: אני אבקש אולי מהמנכ"ל להציג את שני השקפים הראשונים.
זאב אלקין: ישראל התחיל תהליך אגב, אי אפשר פה להמנע מאמירה שהמשרד להגנת הסביבה בקדנציה הזאת לא ידע יציבות גדולה.
זאב אלקין: אני השר הרביעי ברמה פורמלית במהלך הקדנציה ואנחנו רק קצת יותר משנתיים.
יעל כהן-פארן: חמישי.
זאב אלקין: רביעי כי את צריכה לספור גם את ראש הממשלה.
זאב אלקין: הוא זכה להיות שר להגנת הסביבה.
יעל כהן-פארן: הוא שר לענייני הכל.
דב חנין: אנחנו לא סופרים אותו.
זאב אלקין: בוא נגיד ככה, אני לא חושב שהוא הצליח להשפיע על המשרד הזה בכהונה שלו פחות משר האוצר בכהונה שלו כשר להגנת הסביבה.
זאב אלקין: שניהם השפיעו במידה דומה.
זאב אלקין: וכמובן, זה לא בריא.
זאב אלקין: אני מאוד שמח שהגעתי למשרד, זה מאתגר, זה מרתק.
זאב אלקין: אבל ראוי ונכון שמשרד כזה יובל על ידי אותו שר במהלך קדנציה שלמה.
זאב אלקין: ולכן, אחד מהדברים, תיכף תבינו למה אני אומר את הפתיח הזה, אחד מהדברים שהובילו אותי מרגע שנכנסתי.
זאב אלקין: יש לפעמים אופנה ישראלית כזאת ששר חדש מתחיל הכל מאפס.
זאב אלקין: קודם מוחק מה שעשה קודמו ואז מתחיל מאפס.
זאב אלקין: ואני ניסיתי ללכת בדרך אחרת - - -
תמר זנדברג: ואז הוא קורא לזה רפורמה.
זאב אלקין: ואז הוא קורה לזה רפורמה.
זאב אלקין: אני חושב שזה מאוד לא בריא למהלך הממשלתי הישראלי.
זאב אלקין: גם כשאפשר להתווכח ואפשר לשים דגשים באופן שונה הרציפות יש לה ערך כשלעצמה שהרבה פעמים פגיעה בו גוברת על התועלת בשינויים גם אם הם למטרות טובות.
זאב אלקין: ולכן, הגורם היציב בניהול המשרד להגנת הסביבה זה המנכ"ל שלו והוא גם הוביל מהלך שאני חשבתי שנכון להמשיך אותו, למרות שהוא רשום במידה רבה על שמו של קודמי, צריך פה לתת קרדיט גם לאבי שיחד עם ישראל הוביל את המהלך הזה, וזה ניסיון למקד את עשיית המשרד סביב איזשהו ציר מארגן שאפשר, כמובן, להתווכח עם זה, אבל יש פה גם יתרונות.
זאב אלקין: אפשר להצביע גם על חסרונות, ולכן ביקשתי מישראל שהוא דווקא זה שעמל על הקונטקסט החדש שהוא יציג אותו כאן לפני שנמשיך הלאה לתכנית העבודה.
זאב אלקין: בבקשה ישראל.
<ישראל דנציגר: תודה רבה.
<ישראל דנציגר: שמח להיות פה היום.
<ישראל דנציגר: לא אכביר במילים אבל כמו ששמעתם אותי אומר כבר מספר פעמים - העבודה של המשרד להגנת הסביבה היא מאוד מאוד רחבה, ציינה את זה חברת הכנסת יעל כהן פארן, ובשביל להצליח צריך להתמקד וצריך לעשות סדרי עדיפויות.
<ישראל דנציגר: זה לא כיף, זה לא קל אבל צריך לעזות את זה.
<ישראל דנציגר: ואנחנו בשנתיים האחרונות, ציין את זה השר, קבענו לעצמנו שהמשימה היא מאוד ברורה.
<ישראל דנציגר: המשימה קודם כל היא למנוע ולהפחית זיהומים וסיכונים סביבתיים וככל שהם פוגעים בבני האדם ומסכנים את חייהם זה עומד מעל הכל, תוך צמצום פערים כלכליים, חברתיים.
<ישראל דנציגר: כי מצאנו שאלה שידם אינה משגת הם הסובלים ביותר מאותם מפגעים סביבתיים וסיכונים סביבתיים, ולכן אנחנו שם מתמקדים.
<ישראל דנציגר: אם נעבור הלאה, אור קצת פורש את היריעה המאוד מאוד רחבה של הדברים שאנחנו מטפלים בהם והדברים האלה, כמו שאתם רואים, מאוד מאוד רחבים.
<ישראל דנציגר: זיהום האוויר הוא הגורם העיקרי לתמותה מוקדמת ותחלואה במדינת ישראל.
<ישראל דנציגר: זיהום האוויר מתחלק לארבע רגליים עיקריות בסדר הבא: זיהום אוויר מתחבורה, זיהום אוויר מייצור אנרגיה, זיהום אוויר מתעשייה וזיהום אוויר משריפות בשטחים פתוחים.
<ישראל דנציגר: המשרד צריך לטפל בכל ההיבטים של רגולציה, של תמיכות ושל פיקוח ואכיפה בכל ארבעתם.
<ישראל דנציגר: זו המשימה כבדת המשקל ביותר, הגדולה ביותר שנמצאת לפתחנו היום ואנחנו נדבר רבות בהמשך על מה הדברים שאנחנו עושים שם.
<ישראל דנציגר: עשינו הרבה מאוד, הדרך ארוכה, ארוכה, ארוכה מאוד כדי להגיע אל מקום שבו כולנו נהיה שבעי רצון, זה מאוד חשוב.
<ישראל דנציגר: הבא בתור, וכולכם נחשפים אל נושא האמוניה, הוא חשיפה לחומרים מסוכנים.
<ישראל דנציגר: יש הרבה יותר מדיי אירועים של חומרים מסוכנים במדינת ישראל ויש הרבה יותר מדיי פוטנציאל לאירועים שיכולים לקרות ועדיין לא קרו וגם הם מסכני חיים וקודם כל צריך לטפל בהם.
<ישראל דנציגר: ואם אני ממשיך הלאה, וציינו פה חלק מהדברים, זה זיהום של קרקע, זיהום של מים ונחלים, ים וחופים - ואני רוצה פה רגע לעצור.