GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<לירז רותם: גם כידוע שהוא של נצרת עילית אבל העירייה רוצה אותו כידוע, סימנה אותו כעתודה של העיר ויש גם הכנות דיבור ומשא ומתן עם העירייה על הכנת תכנית מתאר כוללנית חדשה במועצת העיר.
<לירז רותם: ופה יש איזשהו דיון עם העירייה ובין מנהל תכנון במטה בירושלים לגבי בחירת צוות התכנון, סוגייה של מימון.
דוד אמסלם: אבל בסופו של דבר אתם מבינים את הצורך של העיר בעצם - - -
<לירז רותם: בוודאי הצורך קיים.
<אחמד ג'בארין עודה: במחוז כן.
<אחמד ג'בארין עודה: הבעיה לא עם המחוז.
<אחמד ג'בארין עודה: אני אסביר את זה בקצרה.
<אחמד ג'בארין עודה: קודם כל תכנית המתאר המאושרת שהכנתה החלה בשנת 97 ואישורה היה בשנת 2009 והיעד שלה היה 20 שנה.
<אחמד ג'בארין עודה: תעשו חישוב קטן אנחנו כבר 20 שנה אז אין תכנית מתאר.
<אחמד ג'בארין עודה: אין לה שום תועלת לעיר.
<אחמד ג'בארין עודה: מה שהגשנו, הייתה החלטה במנהל התכנון להקים תכניות כוללניות ליישובים הערבים בצפון לפי המדיניות הקיימת במנהל התכנון, אנחנו התנגדנו והסברנו למה וניסינו לשכנע אותם והם השתכנעו שאין אפשרות כל פעם לתכנן מלמעלה, לכפות עלינו תכנון מלמעלה.
<אחמד ג'בארין עודה: צריך לתכנן את היישוב מלמטה ולשתף את הרשות המקומית ואת המחוז.
<אחמד ג'בארין עודה: ומה שסיכמנו עם יו"ר הוועדה המחוזית, כמובן הכל בתיאום החלטות של ראש העיר, היה להכין תכנית מתאר - - - חדשה בנצרת.
<אחמד ג'בארין עודה: בחירת צוות התכנון יהיה על ידי הרשות המקומית, עיריית נצרת, בשיתוף עם המחוז ועם הוועדה המחוזית וחסר לנו עד עכשיו החלטה שתביא לנו את המימון.
<אחמד ג'בארין עודה: מימון קיים במנהל התכנון, בינתיים לא מעבירים לנו את המימון על מנת להתניע את התהליך.
<אחמד ג'בארין עודה: מדובר בכמה מיליונים, זה סדר גודל של ארבעה מיליון.
דוד אמסלם: לאה, תרשמי לי בסיכום שאנחנו נזמין את יושבת ראש מנהל התכנון.
דוד אמסלם: ראש מטה, אביגדור יצחקי, יש תקציב בעניין הזה.
דוד אמסלם: במסגרת כל התיקון ש- - - אני התעקשתי שיהיה מימון לגבי תכניות מתאר למגזר הערבי אז אנחנו נזמן גם את ראש העיר ואותך, איתכם ביחד - - - אני רואה כאן שיש לנו כאן נושא נוסף שלדעתי גם תלוי בנושא הזה, זה פיתוח בתי קברות לעדות השונות.
דוד אמסלם: משרד הפנים פה נכון?
<עלי סלאם: חשוב לנו גם הנקודה הראשונה שתיכף פרופסור ג'בארין יסביר, יש לו מצגת.
<עלי סלאם: אבל לגבי בתי הקברות, בתי הקברות מחולקים לשתי סוגיות.
<עלי סלאם: יש בתי קברות שהם קיימים וכמעט לא נשאר בהם מקום אבל צריך לטפח אותך, צריך לפתח אותם ולשמור על נקיונם.
<עלי סלאם: חסר להם תקציבים לפי הסוג הזה.
<עלי סלאם: הסוג השני זה בתי קברות חדשים.
<עלי סלאם: יש לנו מתחם בחלק הצפון מערבי העיר אבל הוא כמעט מלא.
<עלי סלאם: לא נשארו מקומות.
<עלי סלאם: צריך להרחיב את שטח בתי הקברות שיתן מענה לקבורה של כל העדות השונות בנצרת.
<עלי סלאם: יש לנו כמה עדות וצריך להרחיב את שטח בתי הקברות במיוחד לעדה הגדולה ביותר - - -
דוד אמסלם: ברמת ה- - -
<עלי סלאם: אנחנו מדברים על שני דברים.
<עלי סלאם: ברמת הרחבה מבחינת שטח וגם תקציבים לפיתוח השטח.
<עלי סלאם: כי אם יש לי שטח ואין לי תקציב אז אני לא יכול לפתח אותו.
דוד אמסלם: עם מי דיברתם בנושא הזה?
דוד אמסלם: באתם במגע עם משרד הפנים?
<עלי סלאם: עם משרד הפנים לא.
<עלי סלאם: היינו עם רשות מקרקעי ישראל שהם הכינו תכנית, באותו אזור מצמצמים לנו את עתודות הפיתוח העתידיות של בתי הקברות.
<עלי סלאם: אנחנו מבקשים להרחיב אותם שיתנו מענה לעוד כמה עשרות שנים קדימה.
דוד אמסלם: זאת אומרת אתם בעצם באים בדין ודברים עם - - -
<עלי סלאם: לרשות מקרקעי ישראל ואחר כך נפנה למשרד הפנים גם.
דוד אמסלם: אתם מכירים את הנושא, הרשות?
<ערן ליבנה: אני לא מכיר את - - - אבל מה שזה נשמע לי כמו ההתלבטות בין מגורים לבין בתי קברות.
דוד אמסלם: צריך גם זה וגם זה.
דוד אמסלם: אתה יודע, בסוף אנשים גם מתים.
דוד אמסלם: הלוואי שלא היו מתאים אבל מה לעשות.
<עלי סלאם: יש תכנית שהיא מסלול הפקדה - - -
דוד אמסלם: כל מי שנולד בסוף צריך למות.
דוד אמסלם: מה שאומר הבחור מהמנהל הוא לא מכיר את הנושא.
דוד אמסלם: אני מציע, תקרא לו, אם תהיה בעיה, אם תראה שזה לא מתקדם, עלי, דברו איתי, אני כבר אחליט לקחת את זה - - - קודם כל אני תמיד בעמדה להסתדר בפנימי.
דוד אמסלם: אם זה לא מסתדר תבואו תעלו - - - הנושא השלישי זה פיתוח העיר העתיקה.
דוד אמסלם: עלי, בוא תספר לנו קצת על זה ומה קורה.
<עלי סלאם: שריף, אתה חי בעיר העתיקה ואני יכול להסביר אבל אני רוצה שתסביר על העיר העתיקה.
<עלי סלאם: חבל שלא הגענו למצגת אבל לא חשוב.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: העיר העתיקה, כפי שאמרתי, זאת עיר מיוחדת ובאמת זאת עיר נפרדת - - -
<עלי סלאם: מה היה התפקיד שלך לפני שבחרתי אותך כמנכ"ל?
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני הייתי אחראי על העיר העתיקה, על השימור, על התיירות ועל כל נושא הארכאולוגיה, האדריכלות, על המורשת בכלל.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: לכן אני יכול לדבר על זה בהרחבה.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אבל חשוב להגיד לך שבאמת העיר העתיקה של נצרת זאת עיר מיוחדת.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: המורשת היא כבר 3000 שנה לפני הספירה.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: כל זה במתחם של העיר העתיקה, אנחנו חוזרים 3000 שנה לפני הספירה עד בוא נגיד התקופה העות'מאנית, אפילו קצת תקופת המנדט.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: כל זה נמצא בשטח של כמה עשרות דונמים.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו מדברים על עיר שיש בה גם אתרים חשובים מאוד.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: החשיבות הראשונה זה החשיבות הנוצרית ובעיקר הבשורה ואתרים שקשורים לבשורה אבל בנוסף לזה התפתחו כל מיני אתרים שונים שהם חלק מהמורשת התרבותית של העיר, כמו גם בתים מיוחדים כמו גם אתרים מוסלמים שהתפתחו עם הזמן כמו המסגד הלבן, כמו חאנים, מקמים, כנסיות, מנזרים.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: גם בנית כל מיני מנזרים וכנסיות.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: לכן העיר היא עשירה מאוד.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: חשוב גם להזכיר לך שיש לנו עיר תת קרקעית, יש עיר מתחת לאדמה שזה כל מיני מן מערות וכל מיני מגורים תת קרקעיים.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: לכן העיר היא עיר ממש עשירה מאוד מבחינת מורשת תרבותית וזה עושה לנו גם טוב ורע.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: למה טוב ורע?
<ד"ר שריף שריף-ספדי: טוב שזה נותן לנו חשיבות עולמית והזדמנויות ופוטנציאל אדיר שלצערנו לא מומש עדיין ואנחנו באמת מבקשים את העזרה בעניין אבל זה גם כן - - -
דוד אמסלם: בוא נתמקד.
דוד אמסלם: איזה עזרה אתה צריך?
דוד אמסלם: אתם מדברים אני מבין על בעיקר פרוייקטים תיירותיים.
דוד אמסלם: כשפיתחתם את העיר העתיקה, הרי גם כן משאבים, זה משרד התיירות, מי שם את הכסף?
דוד אמסלם: הרי בסוף אנחנו מדברים על כסף עכשיו.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: היה לנו משרד התיירות, היה לנו גם משרד השיכון בשלב מסויים אנחנו חושבים שגם - - -
דוד אמסלם: באיזה - - - משרד השיכון?
<עלי סלאם: חבר'ה בואו נדבר איתו על הבעייה שאיתה - - - סל התיירות - - -
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו האמת יש לנו כסף ממשרד התיירות וביקשנו את זה אבל משרד התיירות והשר התנה את זה שהוא רוצה להכניס את החברה לפיתוח עכו כדי שהיא תעבוד והיא דרכה כאילו יעבור הכסף.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: ואז נוצרה בעיה בעיר, הייתה התנגדות בעיר מכל מיני סיבות וראש העיר אמר שהוא לא רוצה את החברה הזאת - - - את הכסף כי יש לנו בעיה עם החברה הזו ואנחנו ביקשנו שיכניסו חברה אחרת והצענו שתכנס חברת חמ"ת, החברה הממשלתית לתיירות, כפי שעבדו, אתה יודע, כל העיר העתיקה היה פרויקט נצרת 2000 בשנות ה-90 ומי שעבד זה החמ"ת.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אבל כנראה יש בעיה בין משרד התיירות ובין החמ"ת, ולכן החמ"ת יצא החוצה ומשרד התיירות רצה להכניס את החברה לפיתוח עכו.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו שמחים שלאחרונה השר ומשרד התיירות הולך עם הרעיון של ראש העיר שהוא לא רוצה את החברה לפיתוח עכו והוא הסכים להחזיר את החמ"ת.
דוד אמסלם: שורה אחרונה, אז אני צריך לדבר עם שר התיירות על החמ"ת?
אוסאמה סעדי: אז אני רוצה להגיד, אני דיברתי עם השר לוין, באמת הייתה בעיה עם החברה הזאת שרצו להכניס אותה וזה עשה בלאגן אדיר בתוך העיר.
אוסאמה סעדי: ראש העיר לא הסכים כי שם הכניסו סעיפים שכביכול - - - מה שצריך, צריך לדבר עם השר, שבאמת הכסף שם, יש סכום נכבד.
אוסאמה סעדי: הכסף מוקפא צריך להעביר את הכסף ו- - -
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני חושב שכדאי גם להחזיר את משרד השיכון ולהחזיר את שיקום שכונות כפי שהיה גם פעם.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: שיקום שכונות שזה גם חשוב לעיר - - - אנחנו כעיר אולי אם אתה תוכל לעזור לנו יש לנו גם שאיפה להכניס את נצרת לרשימת המורשת העולמית כעיר מורשת עולמית.
דוד אמסלם: שריף בוא ניתן ל- - - שנייה אחת.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני סיימתי, רק אם אנחנו נצטרך עזרה עם העניין הזה מבחינת תקציבים שזה משהו קצת - - -
<עלי סלאם: אז תסביר על זה.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו נוכל באמת להעזר בך כי זאת עיר חשובה וחשוב שנצרת תהיה גם ברשימה - - -
דוד אמסלם: צריך לשלם לאונ"סקו על זה.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: לזה צריך תקציב.
<עלי סלאם: זו השנה הרביעית שאנחנו עושים - - -
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו מקווים שהשנה נוכל - - -
דוד אמסלם: זה נושא חשוב ברמה ארצית, אני אדבר עם יריב לוין שכל הנושא של הכרה של אונ"סקו בערים או אתרים.
דוד אמסלם: המימון אני חושב שצריך להיות בחלקו בוודאי מהמדינה.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: הפרויקט הזה הושג, כי אתה יודע בישראל זו המדינה היחידה שיש גם ועדת אונ"סקו העולמית ויש ועדה ישראלית לאונ"סקו.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אז אנחנו היינו צריכים לעבור את הוועדה הישראלית, הייתה לנו איזה בעיה, עברנו את זה בשלב מסוים ואז זה הפסיק מכמה סיבות, היו כל מיני בעיות בעיר - - - אני חושב שצריכים עכשיו להתחיל מחדש איפה שזה עצר.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אבל זה צריך באמת מימון וצריך השקעה רצינית בעיר.
דוד אמסלם: של משרד התיירות.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: כן.
<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני חושב שמשרד התיירות צריך לתמוך בזה בצורה יותר רצינית.
יוסף ג'בארין: כבוד ראש העיר, חברות וחברי הכנסת, יושב ראש הוועדה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לציין ולהדגיש ארבעה נושאים מרכזיים חשובים שעלו כאן אבל רוצה לחדד אותם לאחר בדיקה.
יוסף ג'בארין: אנחנו בצוות שבדק, יש לנו צוות, אני וגם ד"ר ג'קלין ג'ובראן, אדריכלים וקבוצה מכובדת שבדקנו את המצב החברתי כלכלי והמרחבי של נצרת.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לסכם, בעצם נצרת, כל מה שראיתם בפיתוח זה יפה וטוב ונצרת מתחת יש זרמים הרבה יותר חזקים גם כן של עוני ושכל כל מיני סוגיות חברתיות כלכליות חשובות.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לסכם את הדברים בצורה כזאת: נצרת נמצאת היום באמת בצומת דרכים, לא כקלישאה אבל באמת נמצאת בצומת דרכים.
יוסף ג'בארין: היא יכולה ללכת אם תרחיב את התחום שיפוט שלה, תכנית מתאר חדשה, התחדשות עירונית במקום שיקום שכונות.
יוסף ג'בארין: היום אנחנו בשלב אחר של התחדשות עירונית וגם השתתפות של נצרת באזור תעשייה ציפורי שהוא 6000 דונמים, ארבעת הדברים האלה יכולים להוביל אותה טוב מאוד.
יוסף ג'בארין: אחר אנחנו נצרת, איך שאמר גם חבר הכנסת כאן היא תמשיך להצטופף ולהצטופף.
יוסף ג'בארין: רק להזכיר ב-10 שנים האחרונות נצרת הצטופפה כמעט פי 30%.
יוסף ג'בארין: ומה שאמרת נכון, נצרת יותר צפופה מחיפה, מנתניה ומתל אביב.
יוסף ג'בארין: נצרת היום דומה מאוד מאוד למשכנות עוני מבחינת צפיפות כי רמות העוני דומות מאוד, 52% מהמשפחות הן מתחת לקו העוני.
יוסף ג'בארין: זה מסביר את כל הסיפור של נצרת.
יוסף ג'בארין: אוקיי הנתון הרשמי היום יש משהו בין 90 אלף תושבים אבל הנתון הרשמי של הלמ"ס הוא שונה.
יוסף ג'בארין: ואני רוצה להתחיל דווקא מנקודת ההגירה מנצרת.
יוסף ג'בארין: אתם יודעים שבכל שנה בממוצע יש לנו כמעט אלף מהגרים מנצרת - - -
דוד אמסלם: הגירה שלילית?
יוסף ג'בארין: כן, הגירה שלילית.
יוסף ג'בארין: ולאן הם עוברים?
יוסף ג'בארין: הרוב המוחלט עובר לנצרת עילית.
יוסף ג'בארין: למרות שאנחנו בבדיקה שלנו מצאנו שאנשים רוצים כן להשאר פה, מתים על נצרת.
יוסף ג'בארין: לנצרת יש שם טוב.
יוסף ג'בארין: אנשים מאוד שייכים לנצרת, אוהבים את העיר שלהם, אבל אין אופציות אחרות של מגורים או תעסוקה אז הם עוברים.
יוסף ג'בארין: מי עובר מנצרת?
יוסף ג'בארין: וזה חשוב לי גם לציין לכבוד ראש העיר – מי שעובר מנצרת אלה בעצם משהו כמו 67% הם צעירים, צעירים מאוד.
יוסף ג'בארין: ומי נכנס לנצרת?
יוסף ג'בארין: אוכלוסייה פחות צעירה.
יוסף ג'בארין: אז זה נתון מאוד חשוב מבחינתנו, לאן האוכלוסייה הזאת עוברת, האם אנחנו רוצים שיישארו בנצרת, האם זה התפקיד שלנו שיישארו בנצרת, איך נגרום להם שיישארו בנצרת.
יוסף ג'בארין: אז הלכנו ובדקנו ברמה האמפירית, עשינו מחקר בקרב משהו קצת יותר מ-500 אנשים.
יוסף ג'בארין: שאלנו כל מיני שאלות, אני לא אלאה אתכם בכל מיני דברים, רק בסוגייה אחת של מגורים והגירה ומצאנו שאנשים כן רוצים להשאר בנצרת.
יוסף ג'בארין: תושבי נצרת, 80%, כן מעדיפים לגור בנצרת.
יוסף ג'בארין: אבל שאלנו אותם על האופציה שקורית עכשיו.
יוסף ג'בארין: יש כמעט 30% מתושבי נצרת עילית, הם ערבים מהסביבה, הרוב המוחלט שלהם באים מנצרת.
יוסף ג'בארין: אז בדקנו האם זו חלופה מבחינת תושבי נצרת ומצאנו שיותר ממחצית האוכלוסייה אמרו כן.
יוסף ג'בארין: זאת חלופה וחלופה ראויה אם לא יהיה לנו מקום בנצרת.
יוסף ג'בארין: לגבי היישובים הערבים בסביבה הרוב המוחלט לא רוצה לגור שם אבל אם נצרת עילית באמת מהווה חלופה אז 60% אמרו, כן היא מהווה חלופה וזה כתוצאה מהמצוקה והציפוף של העיר עצמה.
יוסף ג'בארין: וגם בדיונים בקבוצות מיקוד עם התושבים שאלנו אותם גם מה יקרה, האם אתם מסכימים שתחום שיפוט של נצרת יורחב?
יוסף ג'בארין: הדרישה המרכזית, אדוני ראש העיר ואדוני ראש הוועדה וחברי הכנסת, הרוב המוחלט של התושבים מודים, אם היא תורחב העיר תשגשג ותהיה עיר תוססת ולא מפוספסת.
יוסף ג'בארין: זה הדבר המרכזי של העיר הזאת.
יוסף ג'בארין: לכן, הרוב המוחלט אמרו שזו הבעיה המרכזית שאנחנו רוצים לטפל בה.
יוסף ג'בארין: ואמרנו לתושבים, מה לגבי רמת החיים, איך רמת החיים בנצרת לעומת נצרת עילית.
יוסף ג'בארין: התפיסה שנצרת עילית היא עם רמת חיים יותר גבוהה, פחות עוני ואנשים גם אמרו שהם לא מעדיפים להגר אבל במצב של מצוקת דיור ותעסוקה הם כן יהגרו.
יוסף ג'בארין: שאלנו לגבי הבעיות המרכזיות בגלל סוגייה חשובה מאוד, הבעיה של התנועה וצפיפות הדיור.
יוסף ג'בארין: מה שהעליתם כאן, צפיפות הדיור, כבוד חברי הכנסת, אני כמומחה, בצניעות, בינלאומי בתחום התכנון העירוני, מבייג'ין עד ניו יורק, פריז ולונדון, דברים שעסקתי בהם.
יוסף ג'בארין: כאשר יש לנו צפיפות יתר יש לנו אלימות יתר, יש לנו משכנות עוני, יש לנו slums וזה דבר שאנחנו לא רוצים.
יוסף ג'בארין: יתרה מכך, נצרת היא עיר מרכזית במרחב שלה.
יוסף ג'בארין: במטרופולין נצרת הרחב שהוא מכיל, אפילו אם בפועל במיידית הוא 250 אלף אבל הוא מגיע לחצי מיליון תושבים.
יוסף ג'בארין: לשקם את העיר הזאת זה כל מרחב נצרת יפרח.
יוסף ג'בארין: זו השפעה מיידית אדירה.
יוסף ג'בארין: אחד הדברים החשובים גם המחסור בגני ציבור.
יוסף ג'בארין: הנושא של התעסוקה.
יוסף ג'בארין: נושא התעסוקה הוא גם אקוטי מבחינת התושבים כאשר כ-60% אמרו זו בעיה אקוטית ורצינית.
יוסף ג'בארין: מחסור בגני ציבור.
יוסף ג'בארין: וזה, אני אעבור על זה בשנייה, מצוקת הקרקעות.
יוסף ג'בארין: אבל לפני זה, הבקשה הראשונה המרכזית לאור ההקדמה הזאת היא להשתתף באזור תעשייה ציבורי.
יוסף ג'בארין: לנצרת עילית יש המון המון אזורי תעשייה.
יוסף ג'בארין: זאת נצרת עילית, אנחנו רואים שהיא חולשת על, מנותקת, אקס טריטוריה עם אזור תעשייה ציפורית ויש להם אקס טריטוריה עם נצרת, זה מתחם שפרינצק משמאל.
יוסף ג'בארין: אז זו עיר בעצם שהיא במרחב שיפוט ענק, גדול, זה המרחב שלה, אזור תעשייה ציפורית שהוא מרחב אדיר, ענק שהוא מרחב תעשייה אזורי, הוא נבנה ותוכנן כמרחב אזורי.
יוסף ג'בארין: לכן, כל מה שצריך זה שנצרת תשתתף בהכנסות, בניהול.
יוסף ג'בארין: זה דבר מאוד מאוד טוב גם לקידום המרחב כמרחב.
יוסף ג'בארין: אזורי תעשייה בתוך נצרת, יש ששה אזורי תעשייה בתוך נצרת, אריונה בצפון, בדרום, יש המון אזורי תעשייה בנצרת עילית אבל בנצרת יש 228 דונם של תעשייה לא מפותחים אבל זה הנתון שהימר אותי.
יוסף ג'בארין: את האמת, מה שמתוכננים היום, לא רזרבה, רק מתוכננים, יש כ-4500 דונמים בנצרת עילית לעומת 200 בנצרת אבל מבחינת דונם, מטר מרובע לנפש, בתחום התעשייה בנצרת 3 מטרים לפרט ובנצרת עילית יש 111.
יוסף ג'בארין: כלומר, זה פער של הכנסה מבחינת ארנונה - - -
<עלי סלאם: קח 14 אלף דונם ל - - -
יוסף ג'בארין: גם ההכנסות אני הסתכלתי רק על הנתונים הרשמיים כמובן.
יוסף ג'בארין: מבחינת ההכנסות אנחנו רואים גם הבדל בין נצרת לנצרת עילית.
יוסף ג'בארין: ההפרש ענק למרות שאוכלוסיית נצרת היא פי שתיים מאוכלוסיית נצרת עילית אבל מבחינת הכנסות התמהיל של נצרת הוא לא טוב מבחינת תעשייה ומסחר.
יוסף ג'בארין: גם כן מפה שמאוד מעניינת, לדעתי צריכה לעניין כל חבר כנסת, לא רק אתכם, זה קו נצרת, הרמה החברתית של נצרת היא 3 בסולם המדד החברתי כלכלי, נצרת עילית בהרבה יותר גדולה אבל אם נשווה אותה - - - של יותר מ-50% מהמשפחות עניות.
יוסף ג'בארין: ואם עשרת בעשירון שלישי מאשר עפולה ונצרת עילית הן הרבה יותר גבוהות ממנה.
יוסף ג'בארין: אז זה פער שהוא לא רצוי.
יוסף ג'בארין: דבר אחר שהתרחש כתוצאה ממצוקת אזורי התעשייה בנצרת זה שעסקים בנצרת התחילו לעבור לנצרת עילית.
יוסף ג'בארין: זו דוגמה אחת וזו שתיים וזו שלוש.
יוסף ג'בארין: אפילו אולם אירועים וכל אלה עברו.
יוסף ג'בארין: אנחנו מדדנו, עשרות אלפי מטרים מרובעים לנצרת עילית.
יוסף ג'בארין: מה זה הם עברו?
יוסף ג'בארין: עסק שעובר עובר עם ארנונה ועובר עם תעסוקה.
יוסף ג'בארין: זה דבר מאוד פוגע בנצרת.
יוסף ג'בארין: לא רק המעבר של מוסדות הממשלה.
יוסף ג'בארין: הדבר השני, עיר תיירותית בת אלפי שנים.
יוסף ג'בארין: אנחנו רואים כאשר התעשייה והמלאכה עוברת לשכונות מגורים פוגעת בדימוי של העיר, בכל דבר ובעצם בתוך העיר שמושך - - - לא רצויים בתוך העיר.
יוסף ג'בארין: הרעש, הרעש הסביבתי, כל הדברים האלה לא רצויים.
יוסף ג'בארין: ואז אנחנו מגיעים לנקודה, זה ממש פתיח של למה צריכה נצרת להשתתף ב- - - מבחינת כוח, מבחינת תעסוקה, 73% מהנשים בנצרת בלתי מועסקות.
יוסף ג'בארין: זה מסביר, אדוני, את רמת העוני.
יוסף ג'בארין: אז אנחנו בדקנו, על מנת להגיש, לבדוק אם אנחנו באמת צריכים להרחיב את תחום שיפוט נצרת או אין צורך מה צריך לעשות מעבר לעבור להשתתף באזור תעשייה ציפורי.
יוסף ג'בארין: אז בדקנו ואמרנו, שמתי פה את שלושת התרחישים: זה תרחיש של הגירה מתמשכת, זה תרחיש של הגירה קטנה וזה תרחיש של פיתוח.
יוסף ג'בארין: ההבדל הזה של 40 אלף תושבים, אם אנחנו לא פותרים את המצוקה כאן בנצרת הם יהיו בנצרת עילית.
יוסף ג'בארין: צריך לתכנן את נצרת עילית שגם כן תקלוט עוד 40 אלף תושבים מנצרת.
יוסף ג'בארין: אבל אנחנו רוצים דבר אחר, אנחנו כן רוצים להרחיב את תחום שיפוט נצרת.
יוסף ג'בארין: עשינו בדיקה כמה באמת לפי, ואני מקצר המון תולדות ההיסטוריה הזאת, אנחנו בדקנו לפי המדדים של משרד השיכון, הפרוגרמות הרשמיות, הגענו למצב שחסרים לנו 10,300 דונמים ואז אמרנו איפה נמצא את השטחים האלה?
יוסף ג'בארין: לפני שאני אסכם את הרחבת תחום השיפוט, התכנית מתאר הראשונה של נצרת התחילה ב-44' והוגשה ב-47'.
יוסף ג'בארין: התכנית השנייה אחר כך התחילה ב-97' ולקראת 99' הוגשה להפקדה.
יוסף ג'בארין: בנצרת היום תכנית המתאר מיצתה את עצמה אחרי 20 שנים.
יוסף ג'בארין: אני הכנתי את המכרז של נצרת, אני הקמתי את המחלקה לתכנון אסטרטגי בשעתו בנצרת והתמזל מזלי אחרי שנתיים לעזוב לראווה וללמוד שם.
יוסף ג'בארין: אבל התחלנו את המכרז ב-95', התכנית התחילה ב-97' ומאז 99' עד היום עברו כמעט 20 שנים.
יוסף ג'בארין: אבל התכנית עצמה גם מיצתה את עצמה מזמן כי כל רזרבות הקרקע, מה שנותר רזרבות קרקע הן מחולקות לשניים: חלק יער תמ"א 22 והחלק השני אלה שטחים של מוסדות דת, לכנסיות שאין לנו נגיעה, אנחנו לא נתעמת עם הוותיקן בשביל זה, אבל זה מה שנשאר.
יוסף ג'בארין: זה תמהיל השטחים הקיים שהוא לא מצוי.
יוסף ג'בארין: הוא תמהיל לא טוב.
יוסף ג'בארין: כאשר אנחנו בודקים את התמהיל בנצרת הוא ממש ממש לא טוב.
יוסף ג'בארין: ואז לפני שלוש שנים הגשנו בקשה להרחבת תחום שיפוט, אמרנו נלך על כל הקופה, 13 אלף דונמים, קיבלנו הערות מהמחוז ואז אמרנו, אנחנו יורדים מזה, אנחנו מפקדים 5377 דונמים.
יוסף ג'בארין: כל השטחים שאנחנו מבקשים הם שטחים מבחינת תכניות מתאר ארציות לואליות מצויינות - - -
דוד אמסלם: ולמה ירדתם מזה?
יוסף ג'בארין: כי בבקשה הזאת היו הרבה שטחים של חורש טבעי, יער ו- - - שטחים מוגנים בציפורי ואמרנו, אנחנו רוצים - - -
דוד אמסלם: לא צריך להכנס לבעיות האלה בוא נלך על מה שאתם חושבים.
<עלי סלאם: יכול להיות שהתושבים שלי - - - אין לי - - -
יוסף ג'בארין: ראש העיר בא ביקש ואמר - - - שטחים שהם - - - ואז מצאנו בעצם שזה השטח של שפרינצק שהוא אי בתוך נצרת שחייבים להעביר אותו לדעתי.
יוסף ג'בארין: אני בדקתי את כל ההתכתבות עם משרד הביטחון, יש לי את ההתכתבות עם משרד הביטחון, לקחתי מראש העיר.
יוסף ג'בארין: כל ההתכבויות, משרד הביטחון אומר השטח הזה יכול להיות בנצרת כבר אני אין לי שום עניין.
יוסף ג'בארין: משה ארנס אמר את זה עד היום.
יוסף ג'בארין: כולם אמרו את זה.
יוסף ג'בארין: כבר אין שום עניין.
יוסף ג'בארין: השטח השני הוא שכונת בלאל שזה מאוד אקוטי.
יוסף ג'בארין: העירייה נותנת את השירותים והם שייכים לנצרת.
יוסף ג'בארין: בצפון כמובן את האזור הזה ובדרום.
יוסף ג'בארין: אלה שני האזורים שיכולים לאפשר לנצרת לנשום ולהתפתח.
יוסף ג'בארין: אז אנחנו בצורה ריאלית שמנו את זה על מערכת - - - מוכנה ובדקנו האם זה ריאלי.
יוסף ג'בארין: השטחים האלה שאנחנו מבקשים הם יכולים להתפתח ריאלית.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לחזור לנקודה - אמרנו להשתתף בציפורי, להרחיב תחום שיפוט בצורה ריאלית, לא ש-13 אלף דונם ולא בקשה הזויה אלא בקשה רצינית מאוד שמאפשרת לתושבים לנשום ולעיר לנשום.
יוסף ג'בארין: מבחינת המבנה האורבני העיר הזו הכי צפופה.
יוסף ג'בארין: מה שחסר לי מאוד היום שאנחנו בודקים את זה פר שכונה הדבר האקוטי החסר ביותר הוא גם התחדשות עירונית.
יוסף ג'בארין: יש לנו שכונות עניות, שכונות שהעירייה לא יכולה לשקם אותן, לא יכולה לחדש אותן.
יוסף ג'בארין: אבל אם ניקח את המודלים של התחדשות עירונית, אתה עבדת בירושלים, המון שכונות עכשיו בהתחדשות עירונית בירושלים.
יוסף ג'בארין: אני בקשר עם ניר ברקת ויש עבודה נהדרת, יש אפשרויות אדירות, בחיפה יש אפשרויות אדירות.
יוסף ג'בארין: בשום יישוב ערבי הנושא הזה של התחדשות עירונית לא נכנס אבל גם - - - שללא ערים, נצרת היא עיר במובן המלא של המילה.
יוסף ג'בארין: התחדשות עירונית משמעותה שיקום של מערכת הכבישים, פיתוח מדרכות, לחפש אפשרויות של גני משחק לילדים.
יוסף ג'בארין: לא יתכן שעיר בת כמעט 80-90 אלף תושבים - - -
דוד אמסלם: האתגר - - -
יוסף ג'בארין: אנחנו יכולים לשנות את זה.
דוד אמסלם: ומי מפריע לכם?
יוסף ג'בארין: זה צריך השקעות בתשתיות.
<קריאה: זה אני מבטיח לכם, אני לא מדבר הרבה אבל בקדנציה הבאה אני אתפנה לצפיפות ולתנועה ולבנות.
<קריאה: התחלתי לבנות, בניתי, עכשיו אני בונה גשר - - - 50 מיליון, חבל שלא לקחתי יותר מזה.
<קריאה: סוף החודש אנחנו - - -
יוסף ג'בארין: אז בואו נסכם את הנקודות.
יוסף ג'בארין: ברמה הקונקרטית, הוקמה ועדה לבדיקת אזורי תעשייה וחלוקת הכנסות.
יוסף ג'בארין: אני חושב שהבקשה של נצרת צריכה להיות שצריך ממש לשמור על הבקשה הזאת, לא רק לשמור, אלא לבנות כדי לקדם אותה, לקדם אותה זה מאוד חשוב.
יוסף ג'בארין: זה יהפוך את העיר, אדוני ראש העיר, למשהו אחר לגמרי.
יוסף ג'בארין: השתתפות באזור תעשייה ציפורי הוא מאוד מאוד משמעותי.
יוסף ג'בארין: תכנית מתאר חדשה לעיר שתהיה גם על השטחים שיורחבו היא מאוד מאוד חשובה.
יוסף ג'בארין: בעזרת הדברים האלה גם התחדשות עירונית אם משרד השיכון ייכנס לכאן אבל לא בקונטקסט של דילול אלא יותר בקונסקסט של הרחבת כמו שכונות עתיקות אבל להשקיע ממש ממש בצורה ראויה.
יוסף ג'בארין: הדברים האלה לדעתי יכולים לשנות את פני הדברים.
יוסף ג'בארין: בקשה מיוחדת ספציפית, הוגשה בקשה להרחבת תחום שיפוט וחלוקת הכנסות.
יוסף ג'בארין: אנחנו מבקשים שתעזרו גם בנקודה הספציפית הזאת של להרחיב את המנדט של הוועדה שתדון בבקשה הרחבה של הצוות.
יוסף ג'בארין: לא רק בשטח המצומצם של שפרינצק אלא לדון בבקשה שהוכרה ברצינות על ידי אנשי מקצוע מכובדים, טובים מאוד לדעתי, ונבנתה לפי הקריטריונים, הוגשה למשרד הפנים, הכל על פי דין וזאת הבקשה שהוקמה אנחנו מאוד מאוד רוצים לקדם את הנושאים האלה ברמת המרחב.
יוסף ג'בארין: תאמין לי, אם זה יקרה, אנחנו נקבל נצרת אחרת תוך 10 שנים.
יוסף ג'בארין: ממש אחרת.
<עלי סלאם: נשאל את אחמד מה עם האזור תעשייה החדש?
<אחמד ג'בארין עודה: הם עכשיו התחילו בהתארגנות להתחלת עבודה.
<עלי סלאם: עוד חודש?
<אחמד ג'בארין עודה: אוטוטו זה עוד כמה ימים.
<נאיף היני: אדוני ראש העיר, יושב ראש הוועדה.
<נאיף היני: ראש העיר פנה לשר לפני כשלושה חודשים להקים לשכה באזור נצרת.
<נאיף היני: השר הנחה את הגופים המקצועיים של המשרד, בחנו את הסוגייה ואני יכול לבשר שאנחנו כן הולכים להיות במגעים עם ראש העיר, עם העירייה ולהקים כאן לשכת אוכלוסין שתתן מענה לאוכלוסייה - - -
<עפיף עמאר: אני באופן אישי מלווה את העירייה מאז הקמתה ומאז בחירתו של ראש העיר.
<עפיף עמאר: אני רוצה לציין קודם כל שיש שיפור במגמה חיובית בהתנהלות התקציבית וזה יכול להצביע על מאזן.
<עפיף עמאר: אין גרעון לעירייה אחרי שהוא קיבל, ראש העיר שנכנס, היה לו 22 מיליון ₪ גירעון.
<עפיף עמאר: היום אין לו גירעיון.
<עפיף עמאר: בדו"ח הגרעוני הוא בעודף של כמעט 700 אלף ₪.
<עפיף עמאר: רשות בבחינת שיפור.
<עפיף עמאר: זו סוגייה אחת.
<עפיף עמאר: הסוגייה השנייה - - -
<עלי סלאם: בלי גבייה שנכנסים לבתים מהמשטרה והם - - - לא יש חברת גבייה במשרדים אבל היא - - - נכנסת לבתים - - -
<עפיף עמאר: בסוגיית הגבייה כפי שציין עלי סלאם אנחנו רואים שיש מגמה מאוד חיובית.
<עפיף עמאר: הוא למעשה מעל הממוצע בגבייה ברבעונים האלה - - - 22.5 מיליון ₪ הם הגיעו לקרוב ל-25 מיליון ₪ לאותה תקופה לרבעון.
<עפיף עמאר: כאן בקטע של ההתנהלות התקציבית.
<עפיף עמאר: הקטע של הבעיות של תחום שיפוט.
<עפיף עמאר: אנחנו קיימנו עבודת מטה מסודרת, העירייה מולנו.
<עפיף עמאר: אנחנו סיכמנו לגבי - - - הנושא הזה עבר את כל השלבים.
<עפיף עמאר: כרגע אני הפניתי גם - - - להעביר את החומר באופן מיידי לוועדה הגיאוגרפית שיושבת אצלנו במחוז.
<עפיף עמאר: ואז - - - הנקודה השנייה אני רוצה להתייחס לשפרינצק.
<עפיף עמאר: שפרינצק בעבר היו נסיונות רבים של העירייה עם תמיכה של המחוז לקדם את הנושא ופעמיים שלוש לא צלח.
<עפיף עמאר: אני מקווה שפה בדחיפה שלך דודי זה ניתן לקדם ואין שום סיבה לא לקדם את זה ולהרים את זה לעירייה.
<עפיף עמאר: בנושא של שטחים או שינוי שטחים או גבולות שטחי שיפוט, הרחבת שטחי שיפוט, מאחר הוועדה הגיאוגרפית היא במחוז עדיין, משרד הפנים לא קשור לתכנון, לכן אני הייתי ממליץ בפניך להעביר את זה למנכ"ל כשהוא הסמכות להרחיב את המנדט של הוועדה הזאת שתקלוט את כל הסוגיות שהם מעלים.
<עפיף עמאר: כי מה שקורה באים לוועדה ואומרים להם זה לא במנדט שלנו.
<עפיף עמאר: אז מעכשיו אתה תדבר עם המנכ"ל שיתן את כל מה שמבקשים - - -
דוד אמסלם: שוועדה גיאוגרפית גם קיבלה את מנהל התכנון אתה מתכוון.
<עפיף עמאר: לא.
<עפיף עמאר: הוועדה הגיאוגרפית שלנו, לא של מנהל התכנון, לא קשור.
<עפיף עמאר: הוועדה הגיאוגרפית של משרד הפנים זה שלנו.
<עפיף עמאר: אם המנכ"ל מנחה את הוועדה שכל מה שעיריית נצרת ביקשה להכניס את זה למנדט שלה.
דוד אמסלם: משרד השיכון, מה העמדה שלכם לגבי הנושא של ההתחדשות העירונית.
דוד אמסלם: האם אתם - - -
<ג'ריס דביני: אני אגיד לך קודם כל מה שאנחנו עושים בתוך העיר.
<ג'ריס דביני: קודם כל שכונת הגליל אנחנו מפתחים אותה, אתם הייתם שם, אנחנו כמובן עושים את הכל בשיתוף עם העירייה.
<ג'ריס דביני: אנחנו מחפשים גם לתכנן שכונות חדשות בתוך העיר, עובדים על זה עם מהנדסת העיר ועם ראש העיר.
<ג'ריס דביני: והקטע של התחדשות עירונית זה דבר שהוא מתבקש.
<ג'ריס דביני: אנחנו כמובן מעלים כל הזמן את הדברים האלה, אני מדבר כמחוז, מעלים את זה ואנחנו תומכים בזה ולמעשה זה הפתרון לעיר, זה הפתרון העתידי.
<ג'ריס דביני: כי מה שקורה היום, צורת הבנייה הקיימת במרקם הוותיק היא יותר בנייה פרטית, אתה רואה סוג של בנייה רוויה אבל משפחתית ומאוד מצומצמת יחסית.
<ג'ריס דביני: יש לך בתים של שלוש-ארבע קומות, זה מה שיש לך.
<ג'ריס דביני: מצד שני, השכונות החדשות שאנחנו מקימים אותן אלה שכונות עם בנייה רוויה מלאה.