GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מירי כהן: אנחנו באים אליך, יש חוק שצריך להגיע לשולחן הזה, צריך לשבת כמה שיותר מהר, שהוא בעצם אמור לאשר שבמקום ארבעה גורמים מאשרים, שני גורמים מאשרים יספיקו כדי להתחיל מכון בקרה.
<מירי כהן: שם זה הדיון העקרוני האם אתה מבקש שהמכונים האלה ייפתחו כן, או לא, שם אתה יכול להכניס הוראות מעבר שזה לא ייפתח עד שלא יהיה פיזור לדוגמה של עשרה מכוני בקרה, אבל יהיה דיון עקרוני על זה.
זאב בנימין בגין: מתי אתם מוכנים?
<מירי כהן: אנחנו מוכנים.
<מירי כהן: אנחנו כבר הכנו תסקיר.
דוד אמסלם: אנחנו זורקים את זה כחומר למחשבה.
דוד אמסלם: בסך הכול זה אחריות שלכם.
דוד אמסלם: זה תקנות של השר האוצר, אני לא שם.
דוד אמסלם: אבל אני חושב בסך הכול כולנו רואים את הדברים באותם כיוונים.
אכרם חסון: רציתי להגיד שהשאלות שלך הן חשובות ובמקום, אבל מניסיוני מול מינהל התכנון, ואני עובד מול מינהל התכנון כבר שנתיים בקשר לכל המגזר הערבי והמגזר הדרוזי, אני יכול להעיד, כשהייתי ראש עיר, באתי ומצאתי תכניות בוועדות המחוזיות, 10 שנים לא טופלו.
אכרם חסון: כשהייתי יושב ראש ועדת התכנון והבנייה ברכס הכרמל, שאלתי למה אנשים מחכים שנה כדי לקבל היתר בנייה, ואז ראיתי איזה ביורוקרטיה, ומצב בלתי נסבל, כך שכל אנשי מינהל התכנון היום מודעים לכל הביורוקרטיה ולכל הסבל של כל עם ישראל.
אכרם חסון: אני מבין ובטוח ומשוכנע שהם הבינו שצריך לשנות את המצב.
אכרם חסון: ללא כל ספק, מכוני הבקרה הם ברכה לטובת השרות שאנחנו מאמינים שצריך להיות במדינה מתוקנת כמו מדינת ישראל, אבל בנושא התכנון, התנהגנו כמדינת עולם שלישי, לצערי הרב, ולכן האזרח סבל.
אכרם חסון: דודי, אין ספק, שמינהל התכנון גם בתקנות של שר האוצר, שם מול עיניו כל הנקודות שאנחנו מעלים כאן, כי הם האנשים בחזית, הם אלה שעובדים, ולפעמים הידיים שלהם כבולות, לא יכולות לסדר שום דבר, כך שהמכונים האלה יפתרו להם את הבעיה.
אכרם חסון: אני אומר לך, אני לא מבין עד היום, למה התכנון בכלל לוקח ותוקעים אותו כל כך הרבה זמן, ולוקח הרבה שנים.
אכרם חסון: בדקתי, למשל, מול ספרד בזמנו.
אכרם חסון: הבאתי שינוי ייעוד בספרד עם תכנית מפורטת, ועם אישורי היתר בנייה לוקח ארבעה חודשים.
אכרם חסון: בארצות-הברית היה בין יום לחודש ימים, ואני לא מבין מה ההבדל בינינו לבינם.
אכרם חסון: אני מאמין שהבקרה שאתם תעשו, ואני מאמין שתעשו אותה בצורה רצינית, רק שהיא תגרום לאזרח באמת שיהיה מרוצה ואנחנו נפתור את הבעיות ונקדם את התכנון.
<בני ארביב: למכוני בקרה יש שני תפקידים משמעותיים.
<בני ארביב: התפקיד הראשון זה בקרת תכן, שזו פונקציה שהיום הוועדות המקומיות ורשויות הרישוי בעצם לא קיימת.
<בני ארביב: התפקיד השני - לאגד את הגורמים המאשרים, ובמקום שהאזרח ירוץ לגורמים המאשרים, יהיה לו תחנה אחת שבה ייתנו, זה בעצם שני תפקידים שונים במהות.
<בני ארביב: הפונקציה הראשונה לא קיימת היום.
<בני ארביב: מה שאפשר כן לחשוב, אולי הוועדות המקומיות יקימו בעצמם מכוני בקרה, זאת אופציה שהחוק מאפשר, וגם התקנות האלה מאפשרות.
<בני ארביב: זו רק הערה למה שאדוני אמר.
<בני ארביב: 62 בעל ההיתר יגיש למכון הבקרה בקשה להנפקת חוות דעת מסכמת לבקרת הביצוע הנדרשת לצורך קבלת אישור לפי סעיף 157א(ה4) לחוק, בצירוף מסמכי הבדיקות, המסמכים והאישורים הנדרשים לשם עריכת חוות דעת מסכמת, אשר טרם הוגשו למכון הבקרה וישלם את יתרת האגרה הקבועה בפרק ז.
<רוני טיסר: הכותרת: בקשה להנפקת חוות דעת מסכמת לבקרת הביצוע.
<בני ארביב: אני עובר לפרק ז.
<איציק שמעוני: אפשר לשאול מה זה חוות דעת מסכמת?
<איציק שמעוני: אני שומע את המלה מסכמת, אין חוות דעת ביניים, אין משהו כזה?
<איציק שמעוני: מה זה המלה מסכמת?
<סטפן אבו חדרה: יש דוח ביניים.
<איציק שמעוני: אני שואל.
<איציק שמעוני: כשאתה אומר חוות מסכמת, אתה אומר, תוך חמישה ימים, תוך תקופה מסוימת – איך זה עומד?
<איציק שמעוני: הרי יכול להיווצר מצב שבחוות הדעת יש כל מיני סייגים כאלה ואחרים, היא לא מסכמת, היא חוות דעת.
<איציק שמעוני: המונח מסכמת היא קצת בעייתית פה.
<איציק שמעוני: זה צריך להיות חוות דעת ולא מסכמת, אם את מסכמת, אתה כאילו תוך חמישה עברת, זה בלתי אפשרי, לפעמים זה יכול להיות אצל הלקוח כמעט חודשיים עד שהוא יתקן.
<איציק שמעוני: צריכים להתייחס, המלה מתקנת היא בעייתית פה.
דוד אמסלם: ומה אתה מציע?
<איציק שמעוני: לא לכתוב את המלה מסכמת בכלל, חוות דעת.
<איציק שמעוני: צריכה לתת חוות דעת תוך פרק זמן, לא מסכמת.
: הבעיה הכי גדולה, שתמיד אתה לא יודע מה הדבר הסופי בסוף.
<איציק שמעוני: זה בדיוק הבעיה, ואז אתה מקציב לו לוחות זמנים, ואז הוא יהיה בלחץ ויעשה טעויות.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים על חוות דעת הסופית.
דוד אמסלם: יכול להיות שחוות דעת ביניים לא מעניינות אותנו מבחינת לוחות הזמנים.
דוד אמסלם: אם אתם רוצים לבחון את הסיפור של האם לוחות הזמנים מספיקים כן או לא, סיפור אחד.
דוד אמסלם: כמה ימים אתה רוצה?
<איציק שמעוני: לא, אני אומר לתחום את זה, ולהגדיר את ההבדל בין חוות דעת מסכמת לחוות דעת.
דוד אמסלם: שמעוני, תשמע, חוות הדעת הביניים לא מעניינות אף אחד.
דוד אמסלם: הרי בסוף זה gonogo.
דוד אמסלם: האם המכון נותן לך את הפתק – תקין או לא תקין.
דוד אמסלם: יכול להיות שיש מה שנקרא סיבובים פנימיים - שאומר לך, לך לכיבוי תחזור אליי, תלך עוד פעם לכיבוי, תחזור אליי, תלך עוד פעם לכיבוי תחזור אליי.
דוד אמסלם: בגדול, אנחנו מדברים על ההליך הסופי.
אביגדור יצחקי: אפשר לכתוב סופית במקום מסכמת.
דוד אמסלם: לכן, פה מדובר על חוות דעת סופית.
דוד אמסלם: יותר טוב סופית?
דוד אמסלם: שמעוני, איזה ניסוח טוב לך?
<איציק שמעוני: אני אקרא את השאלה, ואז נבין את הניסוח ממנה.
<איציק שמעוני: אני אומר כשאתה נותן פרק זמן מסוים, בלי איזושהי אפשרות של גמישות מסוימת לעוד שבוע, עוד שבועיים, עם נימוק כמו שעושים ברישוי עסקים, תוקף הארכת הבקשה – אתה יכול לנמק, עם נימוק לקבל עוד 30 יום, חייב להיות פה איזשהו מנגנון.
דוד אמסלם: אז זה לא הניסוח.
דוד אמסלם: מה שאתה אומר זה דבר כזה, וזה נשמע לי סביר.
דוד אמסלם: קבענו בתקנות פרק זמן, כמה זמן קבענו?
<בני ארביב: בקרת תכן בדרך כלל 30 ימי עבודה.
דוד אמסלם: אני ביקשתי את זה כדוגמה.
דוד אמסלם: אתם תסגרו את הפרטים הטכניים, אני לא נכנס לזה – עם זה 30 יום, 28 יום, האם תכן או רק ביצוע.
דוד אמסלם: בא שמעוני ואומר תשמע, זו החובה שלו לעמוד באמנה הזאת של ה-30 יום לטובת העניין הזה.
דוד אמסלם: אני מניח שבמידה ולא, אז הוא חרג מזה, ויש איזו סנקציה מופעלת נגדו.
דוד אמסלם: בא שמעוני אומר, תשמע, לפעמים יש מצב אובייקטיבי שבאמת אני לא יכול, זאת אומרת, זה הנורמה, צודק.
דוד אמסלם: הוא מבקש שתהיה לו אופציה, שאם במידה ויש מצב חריג שאי אפשר לעמוד בלוחות הזמנים, אז בעצם הוא מנמק למה.
<בני ארביב: אנחנו השתדלנו למפות את כל המצבים החריגים – אם הם מורכבים, או האם יש צורך בהתייחסות גורמים מאשרים, יש החרגה בתקנות.
<בני ארביב: בנוסף למקרים החריגים שמפינו אותם, בתקנות יש סבב של דוח ביניים, בתוך התקופה של ה-30 יום שהזכרתי, בתום ה-15 יום, המכון מחויב לתת דוח ביניים, ולחייב ולאפשר למגיש הבקשה להגיש בקשה מתוקנת, זאת אומרת, הסבב הזה כבר יש אותו, גם החריגים מופו.
<איציק שמעוני: קצת חסר לי פה.
<איציק שמעוני: חסר איזשהו מנגנון, כי אם אתה לא נותן גמישות מסוימת - - -
דוד אמסלם: אבל הוא אומר שיש לך את הגמישות.
<סטפן אבו חדרה: יש גם 21 יום נוספים.
<איציק שמעוני: שמת דגש על לתחום את מכון הבקרה כדי שהאזרח לא יהיה שבוי שלו, וזה נכון מאוד, אני מאוד מסכים לאמירה הזאת, היא נכונה.
<איציק שמעוני: מצד שני, אני אומר, מכון הבקרה גם לא יכול להיות שבוי רק של לוחות זמנים, חייבת להיות גמישות לשמור על רמה מקצועית.
דוד אמסלם: שמעוני, אני אסביר.
דוד אמסלם: לוחות הזמנים שנקבעים כאן, זה לא רק בגלל שזרקנו קוביות, יצא.
דוד אמסלם: הם ישבו, ניתחו, אמרו כולל זה שהוא עישן נרגילה ויצא אולי לאכול ארוחת צהריים, חזר, 30 יום יצא להם.
דוד אמסלם: יכול לצאת להם 40 יום, יכול לצאת להם 20, אני לא יודע, אני לא שם.
דוד אמסלם: זו העבודה שלהם.
דוד אמסלם: הם באו ואמרו, רבותיי, חזקה עליי שהם בדקו את העניין, ומזה נכנס שהעבודה צריכה להיות יסודית, רצינית וכו'.
דוד אמסלם: אני התחברתי אליך בקטע שהמקרים החריגים, האקסטרה חריגים, אז הוא אומר שיש מענה בתקנות.
דוד אמסלם: אני עכשיו לא נכנס, דבר אתו, אני מבין שיש מענה, אז בסדר, מבחינתי מתקדמים.
<בני ארביב: פרק ז' – תשלום למכון הבקרה.
<בני ארביב: תשלום למכון בקרה 69 "מכון הבקרה יגבה אגרה בעד בקרת התכן או בקרת הביצוע, לפי העניין, בהתאם לתעריפים שנקבעו בתוספת החמישית.
<בני ארביב: בקרה חוזרת 70 (א) נקבע בחוות הדעת המסכמת לבקרת התכן" - - -
: תיתכן תוספת על אגרות הבנייה הקיימות?
<בני ארביב: זה לא קשור.
: זאת אומרת תוספת עלות.
<בני ארביב: בעצם רשות הרישוי בודקת בדיקה מרחבית, התאמה לתכניות, הנחיות מרחביות.
<בני ארביב: היא בודקת היבטי תכנון.
<בני ארביב: פה זה בקרת תכן, פה זה תכן הדמיה.
: למה אי אפשר היה לקזז את זה מהאגרות של היום?
אביגדור יצחקי: הריביות שזה חוסך, זה בערך פי חמש מאשר התוספת הזאת.
דוד אמסלם: אני אשאל את השאלה שלו קצת יותר.
דוד אמסלם: יש לנו פה בקרת תכן, אתה צודק, זה לא קיים אז הם משלמים.
דוד אמסלם: אבל יש גם בקרה רגילה שהיא לא תכן, וזה הרשות היום עושה על חשבון הארנונה, או על חשבון האגרות.
דוד אמסלם: בא יעקב, הוא צודק - אם אתה מעלה לי כאן, אז בוא תקזז לי את זה שם.
דוד אמסלם: בגדול, אביגדור לא רוצה להיכנס לעניין, כדי לא לריב עם השלטון המקומי.
דוד אמסלם: דרך אגב, מה הסכומים בשקלים?
אביגדור יצחקי: יוצא 2,000, 3,000 שקלים ליחידת דיור.
דוד אמסלם: זאת אומרת, הוא בא ואומר, תשמע, אני עם 3,000 שקלים לא הולך לריב עם הרשויות האם להוריד להם את זה ב-20%.
דוד אמסלם: דרך אגב, אני מציע לכם לא לפסול את זה.
דוד אמסלם: לבוא בדין ודברים גם עם השלטון המקומי, בגלל שיורד להם נפח עבודה, הם שמים פחות שומות בעניין.
<בני ארביב: זה לא בדיוק שיורד נפח, מה שהם יעשו היום ימשיכו לעשות כמעט אותו דבר.
דוד אמסלם: חוץ מהתכן, שים את התכן בצד.
<בני ארביב: נכון, תכן הם לא עשו גם היום, לא יעשו גם מחר.
<בני ארביב: את הבדיקה המרחבית שזה התאמה לתכניות הם ימשיכו לעשות.
דוד אמסלם: המכון לא עושה את זה?
דוד אמסלם: זאת אומרת, המכון הולך רק על התכן בעיקר.
: קיבלתי תשובה, אבל התוצאה היא - - -
דוד אמסלם: בסדר, אבל תראה, את מקבל שרות אחר.
דוד אמסלם: הרי נניח היום הוא לא בודק לו למשל את היציקות.
דוד אמסלם: הוא לא עושה לו השפרצת מים על האלומיניום, אתה מקבל מוצר אחר.
אביגדור יצחקי: כל חודש על דירה הם בסביבות 5,000 שקלים.
דוד אמסלם: לא, לא רק זה, יש פה היבט אחר.
דוד אמסלם: הדייר מקבל בהכרח מוצר יותר טוב, מבוקר.
<בני ארביב: 70 (א) נקבע בחוות הדעת המסכמת לבקרת התכן כאמור בתקנה 46 כי בקרת התכן נמצאה לא תקינה, רשאי המבקש להגיש לאותו מכון בקרה בקשה חוזרת לענין אותה בקשה להיתר, וזאת בתשלום הסכום שנקבע לבקרת תכן חוזרת בתוספת החמישית, ובלבד שהבקשה החוזרת הוגשה בתוך שישה חודשים ממועד קבלת חוות הדעת המסכמת הראשונה לגבי אותה בקשה להיתר; ((ב) א1) על אף האמור בתקנת משנה (א), לא הגיש מכון בקרה דוח ביניים כאמור בתקנות 43 ו45, ונקבע בחוות הדעת המסכמת לבקרת התכן כאמור בתקנה 46 כי בקרת התכן נמצאה לא תקינה, רשאי מגיש הבקשה להגיש בקשה לבקרת תכן חוזרת לעניין אותה בקשה להיתר, לאותו מכון בקרה בתוך 21 יום, מיום שהומצאה לו חוות הדעת המסכמת, ללא תשלום אגרה נוספת.
<בני ארביב: ((ג)) הודיע מכון בקרה כי לא ניתן לקלוט את הבקשה לבקרת תכן כאמור בתקנה 42 (ב), ולא הודיע המבקש על סיום ההתקשרות עם המכון כאמור באותה תקנה רשאי הוא להגיש לאותו מכון בקרה בקשה לבקרת תכן ללא תשלום נוסף של אגרה.
<בני ארביב: אנחנו משמיטים את המלה "תכן".
דוד אמסלם: למה המכון לא קלט את הבקשה?
דוד אמסלם: מה, הליך תכני?
<בני ארביב: חסר מסמך כזה או אחר.
<בני ארביב: בעצם התשלום נמצא אצל המכון, אז הוא רשאי להגיש בקשה.
דוד אמסלם: כן, אבל למה הכנסתם את זה?
דוד אמסלם: הרי הוא נמצא בתוך הליך.
דוד אמסלם: הוא אומר לו, תביא את האישור הזה, זה חלק מההליך.
<בני ארביב: שתי אפשרויות.
<בני ארביב: ברגע שהמכון לא קולט את הבקשה, הוא אומר, חסר לו מסמך, אז זה משהו שהוא לטובת מבקש ההיתר.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אתה אומר, כל עוד לא נקלט המסמך, אין התקשרות פורמלית.
<בני ארביב: אתה יכול לעבור למכון אחר, או שאני ממשיך אצלך.
<רוני טיסר: הסכנה היא בעצם להיטיב.
דוד אמסלם: באיזה שלב הוא משלם את זה?
<בני ארביב: יש הוראות מפורטות, כבר נגיע.
<בני ארביב: (ד) הודיע מכון בקרה כי לא ניתן לקלוט את הבקשה לבקרת ביצוע כאמור בתקנה 52 (א) והוגשה בקשה מתוקנת לבקרת ביצוע בתוך חודשיים מההודעה כאמור, תשולם פעם נוספת האגרה כאמור בתקנה 73(א)(2) רק החל מהבקשה המתוקנת השנייה ואילך".
<בני ארביב: התיקון הוא טכני.
<בני ארביב: מדובר פה על מצב שמכון בקרה אומר, לא ניתן לקלוט בקשה לבקרת ביצוע, שזו בדיקה יותר מהותית, אז אנחנו נותנים אפשרות להגשת בקשה מתוקנת אחת ללא תשלום נוסף, ובלבד שהיא הוגשה בתוך חודשיים.
<בני ארביב: (ה) בכפוף לאמור בתקנה זו, על הגשת בקשה לבקרה לפי תקנה זו יחולו ההוראות שנקבעו בתקנות אלה לגבי הגשת בקשה לבקרת תכן או בקרת ביצוע, לפי העניין.
<בני ארביב: תשלום בעד ביקור נוסף או ביקור חוזר.
<בני ארביב: 71 (א) נדרש מכון בקרה לבצע ביקור נוסף לפי תקנה 55 (2) , (3) או (4), תשולם בעד כל ביקור נוסף כאמור, האגרה שנקבעה לכך בתוספת החמישית.
<בני ארביב: (ב) נדרש מכון בקרה לבצע ביקור חוזר לפי תקנה 55 (1), תשולם בעד ביקור חוזר האגרה שנקבעה לכך בתוספת החמישית רק החל מהביקור החוזר השלישי בכל תקופת בקרת הביצוע.
: הכסף הולך ישירות לחברה, או לאגרה זה הולך למדינה, והמדינה משלמת לחברה, איך זה עובד?
אביגדור יצחקי: למכון ישירות.
<בני ארביב: תשלום בעד בקרה לתכניות עבודה מתוקנות 72 (א) ביצע מכון בקרה בקרה לתכניות עבודה מתוקנות כאמור בתקנה 61(א), המשפיעות על שני תחומי בקרה או יותר כאמור בתקנה 61(ב), תשולם אגרה בשיעור 30% מהאגרה הקבועה בתוספת החמישית לבקרת תכן במועד שנקבע לכך בתקנה 73(א)(4).
<בני ארביב: (ב) ביצע מכון בקרה בקרה לתכניות עבודה מתוקנות כאמור בתקנה 61(א) ונדרשה הגשת חישובים, תרשימים או סכמות כאמור בתקנה 61(ב), תשולם האגרה הקבועה בתוספת החמישית בעד בקרת תכן במועד שנקבע לכך בתקנה 73(א)(4).
<בני ארביב: מועד התשלום 73 (א) אגרה למכון בקרה תשולם במועדים המפורטים להלן: בעת התקשרות עם מכון בקרה בהסכם למתן שירותי בקרת תכן לפי תקנה 41 תשולם אגרה בעד בקרת תכן; בעת התקשרות בהסכם למתן שירותי בקרת ביצוע לפי תקנה 50 תשולם אגרה בשיעור 30% מהאגרה הקבועה בתוספת החמישית בעד בקרת הביצוע.
<בני ארביב: בעת הזמנת מכון הבקרה לביצוע בקרה בשלב גמר שלד כאמור בתקנה 54(ג)(5) תשולם אגרה בשיעור 30% מהאגרה הקבועה בתוספת החמישית בעד בקרת הביצוע.
<בני ארביב: בעת הגשת בקשה להנפקת חוות דעת מסכמת לבקרת הביצוע לפי תקנה 62, תשולם יתרת האגרה בעד בקרת הביצוע, לרבות אגרה בעד ביקור חוזר או ביקור נוסף בהתאם לאמור בתקנה 71 ואגרה בעד בקרת תכן לתכניות עבודה מתוקנות כאמור בתקנה 72.
<בני ארביב: (ב) האגרה או כל חלק ממנה שיש לשלמו , ישולמו בהתאם לשיעורם המעודכן ביום התשלום כאמור בתקנה 74.
דוד אמסלם: דרך אגב, כמה זה בשקלים?
<בני ארביב: יש טבלה בתוספת.
דוד אמסלם: אז למה לא הכנסתם את הכול בתוספת?
<בני ארביב: זה הוראות שקשורות למועד התשלום.
דוד אמסלם: למה לא הכנסתם את הכול שם, ואז היית אומר לפי הטבלה המפורטת.
<בני ארביב: הצמדה 74 (א) הסכומים המפורטים בתוספת החמישית יעודכנו ב-1 בפברואר של כל שנה (להלן - יום השינוי) לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי.
<בני ארביב: (ב) הסכום שהשתנה כאמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של חמישה שקלים חדשים.
<בני ארביב: (ג) בתקנה זו - "המדד החדש" - המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי; "המדד היסודי" - שינוי לעומת הנוסח שלפניכם.
<בני ארביב: המדד שיפורסם בחודש ינואר 2018 (לחילופין המדד האחרון שפורסם לפני יום תחילתן של תקנות אלה).
<בני ארביב: "מדד" - מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; מניין הימים 75 מניין הימים לביצוע פעולה לפי תקנות אלה יימנה החל ממועד תשלום האגרה למכון הבקרה, ככל שאין הוראה אחרת בתקנות אלה.
<בני ארביב: החזר תשלום 76 מכון בקרה יחזיר למשלם את האגרה ששולמה לו, בעד בקרת התכן או בקרת הביצוע, לפי העניין, אם התקיים אחד מאלה: התקבלה הודעה לפי תקנה 15(ב) בדבר ביטול או התליה של רישיון מכון הבקרה שעמו נערכה ההתקשרות טרם שניתנה חוות הדעת המסכמת לפי תקנה 46(ב) או 63 לפי העניין; (2) מכון הבקרה שעמו נערכה ההתקשרות חדל להתקיים וטרם ניתנה חוות הדעת המסכמת לפי תקנה 46(ב) או 63 לפי העניין; (3) התקבלה הודעה לפי תקנה 24(1) כי מכון הבקרה נמצא בניגוד עניינים ואינו רשאי לטפל בבקשה טרם שניתנה חוות הדעת המסכמת לפי תקנה 46(ב) או 63 לפי העניין; (4) התקבלה הודעה לפי תקנה 42(ב) כי הבקשה לא נקלטה, והודיע המבקש על סיום ההתקשרות עם מכון הבקרה.
<בני ארביב: (5) לא הודיע מכון בקרה על החלטתו בנוגע לבקשה לבקרת ביצוע במועד שנקבע לכך בתקנה 51, והתקבלה הודעה של המבקש בתוך 5 ימים על סיום ההתקשרות עם מכון הבקרה, כאמור בתקנה 52(ג).
<בני ארביב: (6)
<בני ארביב: חלפו שלושים ימים או שישים ימים לפי העניין מיום שנקלטה הבקשה לבקרת תכן במכון הבקרה ולא ניתנה חוות דעת מסכמת לבקרת התכן מאת מכון הבקרה כאמור בתקנות 43 עד 46, והתקבלה הודעת המבקש בתוך 5 ימים על סיום ההתקשרות עם מכון הבקרה, כאמור בתקנה 46א; החזר תשלום חלקי – 77 (א) מכון בקרה יחזיר למשלם 20% מהאגרה ששולמה לו בעד בקרת התכן אם לא ניתנה חוות הדעת המסכמת במועד שנקבע לכך בתקנה 43 או 45, ולא התקבלה הודעת המבקש על סיום ההתקשרות בתוך 5 ימים כאמור בתקנה 46א.
<בני ארביב: (ב) מכון בקרה יחזיר למשלם 20% מהאגרה ששולמה לו בעד בקרת הביצוע אם לא הודיע על החלטתו בבקשה לבקרת ביצוע במועד שנקבע לכך בתקנה 51 , ולא התקבלה הודעת המבקש על סיום ההתקשרות בתוך 5 ימים כאמור בתקנה 52(ג).
<בני ארביב: (ג) מכון בקרה יחזיר למשלם 20% מהאגרה ששולמה לו בעד בקרת הביצוע אם לא ניתנה חוות הדעת המסכמת במועד שנקבע לכך בתקנה 63.
<בני ארביב: מועד החזר תשלום 78 (א) נדרש מכון בקרה להחזיר אגרה לפי תקנות אלה, יחזיר המכון את האגרה למגיש הבקשה או לבעל ההיתר, לפי העניין, תוך 3 ימים מיום שנודע לו כי התקיימו התנאים המפורטים בתקנה 76 ו-77.
<בני ארביב: (ב) החזרת הסכומים ממכון הבקרה למשלם יכולה להיעשות בדרך של קיזוז חובות של המשלם למכון הבקרה; לא היה למשלם, חוב כאמור, או שסכום החוב נמוך מהסכום שיש להעבירו, יועבר הסכום או יתרתו שלא קוזזה, לפי העניין.
<רוני טיסר: רק לפני שאנחנו עוברים לתוספת החמישית.
<רוני טיסר: אנחנו דרשנו מכיוון שמדובר בתחום חדש אז יהיה דיווח לכנסת על עלות שעות הבקרה הנדרשות לביצוע בקרת תכן ובקרת ביצוע ומספר שעות הבקרה הנדרשות על מנת שהכנסת תוכל לפקח על תעריפי האגרות שנקבעו.
<רוני טיסר: היה לנו מחלוקת על הניסוח והגענו להסכמה.
<רוני טיסר: אני אקריא.
<רוני טיסר: סעיף 83א "דיווח לכנסת" - שר האוצר ידווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת מדי שנה, לא יאוחר מ-1 באפריל, ועד תום חמש שנים מיום תחילתן של תקנות אלה.
<רוני טיסר: הגבלנו את זה בזמן, כי אנחנו צריכים לפקח בעיקר בשנות הפעילות הראשונות.
<רוני טיסר: לגבי השנה שקדמה למועד הדיווח על עלות שעת בקרה הנדרשת לביצוע בקרת תכן ובקרת ביצוע, ומספר שעות הבקרה הנדרשות לביצוע הבקרה כאמור".
<בני ארביב: תוספת חמישית (תקנות 41, 50, 69-74) הוראות כלליות לתשלום למכון בקרה 1.
<בני ארביב: (א) מכון בקרה יגבה תשלום כאמור בפרט 2.
<בני ארביב: (ב) בתוספת זו - "שטח בנייה" - השטח הכולל שהותר לבנייה באותו הבניין, המחושב לפי תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים) התשנ"ב - 1992, והכולל שטחים למטרות עיקריות ושטחי שירות; כללה בקשה להיתר שני בניינים או יותר אשר שטחים בנויים מחברים ביניהם יחולו הוראות אלה: (1) שטח הבנייה האמור של כל בניין יחושב לפי חלוקת השטח הכולל שהותר לבנייה באותו היתר במספר הבניינים הכלולים באותה בקשה להיתר.
<בני ארביב: (2) היו למעלה ממחצית הקומות בבניין המצויות מעל פני הקרקע מחוברות לבניין אחר לא יראו את אותו בניין כבנין נפרד.
<רוני טיסר: אני רק רוצה להבהיר כאן לוועדה בהקשר הזה, שבנוסחים קודמים נאמר ששטח הבנייה יחושב לפי השטח הכולל המותר לבנייה.
<רוני טיסר: כאן היה שינוי, ונאמר ששטח יחושב לפי כל בניין.
<רוני טיסר: המשמעות של השינוי הזה, זה לא שינוי מינורי.
<רוני טיסר: המשמעות היא שתעריפי האגרות יהיו גבוהים בערך פי שתיים.
<רוני טיסר: אולי גם יסבירו פה לוועדה, לאחר דין ודברים, אנחנו השתכנענו שזה כן הדבר הנכון.
דוד אמסלם: מה, ללכת לפי בניין ולא לפי מטראז'?
<סטפן אבו חדרה: מה שהיה בהתחלה זה נכתב בטעות.
<סטפן אבו חדרה: הכוונה היא להתייחס לכל בניין כבניין, כי הבקרה היא לא בהכרח מתבצעת באותה קומה בשני הבניינים, לא תמיד הבניינים זהים, כל מבנה הוא לגופו, זה ההיגיון, פשוט מאוד.
דוד אמסלם: השאלה אם אתה עושה את זה לפי בניין או לפי מטראז', תקרא לזה היתר.
דוד אמסלם: זה יכול להיות משולב, כמו שאתה מזמין טכנאי הביתה, על זה שהוא הגיע אתה משלם לו 180 שקלים והכנת לו כוס קפה, עוד לא עשה כלום.
דוד אמסלם: מפה מתחילים להפעיל את המונה – הלך המשאבה עוד 300 שקל, יש בזה הגיון.
דוד אמסלם: לכן אני אומר, גם פה, אני הייתי בונה במקומכם איזשהו משהו מודולרי, על ההגשה של ההיתר איקס שקלים.
דוד אמסלם: אתם יכולים ללכת לבניין ממוצע, אתם יכולים לפי מטר.
דוד אמסלם: אם זה לפי מטר, אז אתם יכולים לעשות מטר פלוס בניין.
דוד אמסלם: זה שהוא הגיע 20% רק על זה שפתחת את הבקשה, כל בניין עוד 30% וכל מטר בנייה עוד כך וכך, ככה אתה בונה משהו יותר חכם.
<סטפן אבו חדרה: הטבלה לוקחת בחשבון את כל הדברים שאמרת.
: אבל היא יוצרת עיוות בין בניינים גבוהים, ובניינים נמוכים.
: זאת אומרת, במקומות, בערים שבהן יבנו עוד שש קומות או שבע קומות, זה לא משנה איזה ערים מאיזה עם איזה אפיון הם, העלות למטר בסופו של דבר הרבה יותר גבוהה, מאשר להרים ארבעה מגדלים אם אתה לוקח פר מטר, לפי התקנות של עכשיו.
אביגדור יצחקי: הכי הגיוני בעולם.
אביגדור יצחקי: אם אתה בונה כמויות של דירות באותו בניין, אז זה יהיה יותר זול.
אביגדור יצחקי: דרך אגב, זה נכון גם לעלויות של היסודות, מעליות, וכל הדברים האחרים.
אביגדור יצחקי: בניינים יותר גבוהים - עלות מטר היא בסוף יותר קטנה מאשר בניינים נמוכים.
דוד אמסלם: עלות – יש להם מערכות ייחודיות, לא מדויק, אבל אני מבין את הרעיון בבדיקה בוודאי.
<בני ארביב: "השטח הכולל שהותר לבנייה" – לעניין בקרת תכן – שטח הבנייה הכולל שצוין בטופס הבקשה להיתר והתכנית הראשית, ואושר בהחלטת הוועדה המקומית או רשות הרישוי, לפי הענין.
<בני ארביב: לעניין בקרת ביצוע – שטח הבנייה הכולל שצוין בהיתר הבניה.
<בני ארביב: שיעור האגרה 2.
<בני ארביב: בעד כל עבודה המפורטת בטור א' להלן ישולם תשלום לפי שטח בנייה המפורט בטור ב' לצדו ובסכום כמפורט בטור ג' או ד' , לפי העניין כמפורט להלן: אגרת ביקור חוזר בעד ביקור חוזר או ביקור נוסף כאמור בתקנה 55 ובכפוף לאמור בתקנה 71(ב) תשולם אגרה בשיעור 1200 שקלים חדשים.
<בני ארביב: אגרת בקרת תכן חוזרת בעד בקרת תכן חוזרת כאמור בתקנה 70(א) תשולם אגרה בשיעור 25% מן האגרה הקבועה בתוספת זו בעד בקרת התכן.
: אביגדור, אני אומר את מה שאמרתי קודם, אבל אולי קצת בממדים אחרים כדי לתת את הפרספקטיבה הנכונה.
: יש היגיון שיש יתרון לגודל.
: זה נכון שכאשר אתה בונה פיר, אז אתה בונה אותו - -
אביגדור יצחקי: כמו שאמר היו"ר.
: ההיגיון ברור לגמרי.
: נסתכל עכשיו מבחינת ממשלה ואזרחים, במיוחד כשאתה נמצא עדיין בתוך מהלך שנקרא "מחיר למשתכן", במחיר למשתכן הדברים האלה נמצאים בתוך, הרי הקבלן לוקח בחשבון את העלויות שהולך להיות לו.
: אם אתה הולך על שכונה של 1,000, או 1,500 יחידות דיור, תעשה את המכפלות האלה, שאם אותו קבלן בונה את כל השכונה הזאת בשלושה מגדלים, אז זה עולה לו איקס, ואם הוא בונה את זה בגלל שתכנית המתאר המקומית היא כזאת של חמש קומות או שש קומות או בניות מדורגות, או משהו מסוג כזה, הבנייה הולכת ונהיית יקרה הרבה יותר, למרות שזה יכול להיות באזור שהוא הרבה יותר נמוך מבחינה סוציו-אקונומית, ושווה פחות מבחינת מרכז הארץ וכו'.
: עכשיו נסת
: כל מנקודת מבט שלנו – האם אולי את הפתרון לדבר הזה אפשר לעשות בתוך החישובים בתכניות בהסכמי גג, או בהסתכלות שלכם בסבסוד כזה או אחר במחיר למשתכן, כי הרי המדינה מכניסה יד למחיר למשתכן לכיס.
: יכול לקחת בחשבון שבמקומות שבהם הבנייה היא מוגבלת לגבהים כאלה, וממילא יוצאת יקרה הרבה יותר, תעשה במכפלות של אלף יחידות דיור, זה הרבה מאוד כסף, אי אפשר להתעלם מזה.
: החוק הזה יש לו משמעות כלכלית, זאת אומרת, שמחר בראש פינה אי אפשר לבנות יותר מארבע קומות, שם תעלה דירה יותר יקרה מאשר במקום אחר.
: גם האגרות לא הולכות לפי זה.
דוד אמסלם: גם המציאות של היום היא כזו.
דוד אמסלם: הרי בסופו של דבר הם בנו פה תמהיל – תקנו אותי אם אני טועה - מה שדיברנו שיש לך כאילו הוצאות פר אתר, אחרי זה פר בניין, ואחר זה פר מטראז', זה פחות או יותר המרכיבים שהם בנו את התמהיל.
דוד אמסלם: בוודאי שאם אתה מזמין מישהו לבניין שיש בו ארבע קומות, לבין בניין שיש בו ארבעים, אותו אחד כבר בא לזה ולזה, אז בוודאי שהעלויות של הארבע יהיו יותר יקרות.
דוד אמסלם: הטנדר שנסע הוא נסע אותו דבר, זה ברור.
דוד אמסלם: אבל יש יתרונות לבנייה.
דוד אמסלם: תראה אחד שבונה בניין של שתי קומות, אז הוא אולי לא שם מעלית.
: השאלה איך מתמודדים עם התוצאה.
: ברור לגמרי ההבדל בין יתרון הגודל - -
אביגדור יצחקי: אני רוצה להוסיף עוד ממד, כמובן עליית מדרגה מבחינתם של הדיירים.
אביגדור יצחקי: בסופו של דבר - - -
דוד אמסלם: דרך אגב, אני רואה את הבשורה הכי חזקה בזה דווקא.
: נכון, אני מסכים.
אביגדור יצחקי: מאחר ובסופו של דבר אתה מדבר פה על שקלים שהם בודדים למטר.
דוד אמסלם: הוא אומר לך כ-3,000 - - -
אביגדור יצחקי: בבניין של מעל 3,0000 מטר, אתה משלם שישה שקלים למטר.
דוד אמסלם: עזוב שישה שקלים, זה כ-3,000 שקלים בממוצע, בגרוסו מודו.
אביגדור יצחקי: זה מה מקבלים מכוני הבקרה.
אביגדור יצחקי: אם המדינה בסוף תחליט לסבסד את זה, זה לא הדיון הזה.
: לא אמרתי שזה הדיון הזה, כי אני לא ביקשתי הסתייגות.
: אני העליתי לתשומת ליבכם, כי הרי בסופו של יום אתם רוצים שהמחירים יהיו נמוכים, אתם רוצים שיהיו מחירים שוויוניים, ויהיו שווים לנפש, קחו בחשבון את זה.
דוד אמסלם: מה שאומר יעקב, שתסבסד את המכון ואז כולם יהיו מרוצים.
: גם המדינה יודעת לסבסד תשתיות.
: יש פה הוצאה פר שכונה.
דוד אמסלם: אני אומר דבר מאוד פשוט, ואני מתחבר למה שאביגדור אמר.
דוד אמסלם: אלה העלויות ואני חושב שזה טוב לאזרחים, מפני שאני מניח בלי קשר לכלום, כל אזרח רגיל לדעתי היה מוכן לשלם עוד 3,000 שקלים כדי שמישהו יבדוק את האינסטלציה, את החשמל, את הרטיבות, וזה שיהיה בטוח.
דוד אמסלם: בכל אופן, זו הוצאה עצומה, אולי הכי כבדה לכל תושב, והוא רוצה שמישהו יבדוק את זה, שמחר בבוקר הוא לא נכנס פנימה.
: בגלל זה אנחנו תומכים בחוק, לא היה לנו לחץ - - -
דוד אמסלם: מצד שני, אתה בא ואומר, תשמע.
דוד אמסלם: יש מקומות שהממשלה רוצה לסבסד שם וכדאי שתסבסד.
דוד אמסלם: זה יושב אצלם נכון, לא רק באגרות.
: - - - לגרום שלא יהיה עיוות.
דוד אמסלם: הממשלה יודעת לעשות כל מיני חבילות סיוע איפה שהיא חושבת שזה הכרחי.
דוד אמסלם: זה יכול לבוא לידי ביטוי באגרות, וזה יכול לידי ביטוי בתשתיות, זה יכול לבוא לידי ביטוי בהנחה בארנונה שהיא תיתן לעיריות.
דוד אמסלם: יכול להיות שתעשה להם סוף שבוע באילת, יכולה לעשות הרבה דברים, זה לא החוק שלנו.
: זה אני יודע.
: את ההקדמה הזאת עשיתי כדי שזה יהיה לתשומת ליבו, כי אני יודע שבעוד תקופה אני אבוא אליו כבר עם - - -
דוד אמסלם: בתשומת ליבך יושב, בסדר.
דוד אמסלם: אפשר להצביע על זה.
דוד אמסלם: על תשומת ליבו.
דוד אמסלם: אני רואה את זה כבר, זה בסדר.
: אני רוצה להשאיר אצלי את הזכות להגיד בעוד שנה, אמרתי לך, עכשיו תמצא פתרון.
<דן רוטשילד: אני אשמח לשאלה, הבהרה, או הצעה, נקרא לזה.
<דן רוטשילד: אני רואה שבסיף 41 ובסעיף 50 בעצם יש פה את הנושא של הסכם לבקרת תכן, ועוד הסכם נוסף לבקרת ביצוע.
<דן רוטשילד: בראייה שלי אני רואה שהשאיפה של כולנו שאנחנו באים - - - אנחנו עובדים אתו גם את בקרת התכן, וגם ממשיכים אחרי ארבעה חודשים בקרת ביצוע.
<דן רוטשילד: השאלה בעצם למה ההחלטה הזאת, האם אפשר לבוא ולחתום על ההתחלה את כל ההסכם, או בעצם מה הרעיון שלהם.