GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: אנחנו נצטרך לחבר את רמ"י וכו' ולראות איך אנחנו מאפשרים לה בתנאים הקיימים כרגע תחת האילוצים הנוכחיים כדי שהיא תתן תשובה זמנית עד בבוא היום שיהיה את הדרך הזו והזו.
דוד אמסלם: אני מדבר כרגע לגבי העשרה חודשים הקרובים.
דוד אמסלם: אני מתכוון לעשות את הדיונים האלה מיד שנגיע לכנסת.
דוד אמסלם: זה אומר, אני מניח, בחודש-חודש וחצי הראשונים מתחילת המושב אני אעשה את שני הדיונים האלה בגלל שאני בעצם רוצה שגם האוצר יתחיל להערך ברמה התקציבית, אם צריך, לקראת הנושא של כל החלוקה של התקציב מחדש.
דוד אמסלם: ה-reshuffle מחדש לקראת השנה הבאה.
דוד אמסלם: לא מדובר במאות מיליונים - - -
<עמית סופר: גם תקרא המועצה ויקרא המושב.
דוד אמסלם: זה בטווח הארוך יותר.
דוד אמסלם: התכנית הסטטוטורית, צודק ראש המועצה, התכנית הסופית היא תצטרך לתת התייחסות גם לגבי המושב עצמו.
דוד אמסלם: זאת אומרת איך המושב במתווה הכללי של כל התכנית, איך בעצם משפרים לו את התשתיות שלו שחלקן בעצם תשתיות מעבר שרוב עם ישראל עובר דרך זה.
דוד אמסלם: הכביש הראשי, צריך להבין, מי שמחזיק אותו זה המועצה אבל כל עם ישראל נוסע עליו והמועצה הזאת זה 20 אלף איש בארנונה שלה היא לא צריכה להחזיק את זה.
דוד אמסלם: וכפי שאמר אריה גם שאנשים אין להם חנייה למעלה אז הם נכנסים לסמטאות וכו', זה בסדר - - -
<קריאה: רק אם אפשר לגבי הדוכנים.
<קריאה: אני לא יודע מה התייחסות הוועדה לגבי הנושא של הדוכנים כי הבנתי ש- - -
דוד אמסלם: אני אמרתי, הסיפור הסטטוטורי אמור לפתור את העניין הזה.
דוד אמסלם: אני מסכים עם הרב מוזס במובן זה שהקבר רשב"י זה לא מקום תיירותי קלאסי במובן של מסעדות, בתי קפה, מלונות.
דוד אמסלם: אבל, כפי שאמרתי, הציבור שמגיע לשם צריך לקבל שירותים מינימליים כפי שאמרנו כבר קודם מה זה, לטעמי, ובמסגרת הסטטוטוריקה אני מניח שיתן תשובה גם לזה.
דוד אמסלם: זה בתכנית אני ארצה לראות.
דוד אמסלם: איפה האזורים שבעצם יש שם כמה דוכנים מוסדרים, לא כאלה, לא בסטות שתופסות מדרכה, לא הגיוני.
דוד אמסלם: זה גם לא יפה.
דוד אמסלם: אלא להסדיר את זה בצורה יפה.
דוד אמסלם: מבנים מסודרים שגם המוכר לא יצטרך לעמוד בגשם.
דוד אמסלם: זה לא מכובד לאף צד.
דוד אמסלם: אז לכן אני אומר זה צריך להיות מוסדר.
דוד אמסלם: יכול להיות שזה לא יהיה במקום שם, קצת יותר רחוק, לא חשוב.
דוד אמסלם: אבל הבנאדם שמגיע אם הוא רוצה בקבוק מים הוא יכול לשתות.
דוד אמסלם: אם הוא רוצה לקנות נר כדי להדליק בקבר ב- - - אז בוודאי הוא יכול לקנות, אם הוא רוצה לקנות ספר תהילים, בוודאי, זה הכוונה, זה הכוונה רב מוזס.
דוד אמסלם: לא התכוונו לפתוח שם איזה לונה גל בגלל שאנחנו רוצים להביא תיירים.
<קריאה: אני רוצה עוד להוסיף אם מדובר באחת הישיבות על נושא תשתיות מים וביוב, אני נציגת משרד הבריאות אז - - -
דוד אמסלם: משרד הבריאות תמיד אתם שייכים זה בסדר.
דוד אמסלם: דרך אגב מי שצריך היה להוביל את כל האירוע הזה זה משרד הפנים, זה אירוע של משרד הפנים פר אקסלנס, לא משרד הדתות.
דוד אמסלם: משרד הפנים, אני חושב, אבל במקרה הזה זה אותו דבר.
דוד אמסלם: באמת עכשיו עוד משפט אחרון.
דוד אמסלם: יוסי וישראל, הייתה לכם תחושה שאולי מעמיסים עליכם כל הזמן והתלונות אליכם.
דוד אמסלם: אבל האמת היא כזו, אתם בסוף שני אנשים אבל מה לעשות אתם באמת עושים עבודת קודש.
דוד אמסלם: אתם עושים את המקסימום שאתם יכולים.
דוד אמסלם: אבל בסוף באמת אין נתיב אחר.
דוד אמסלם: אפשר לעשות bypass אבל אז אתם לא - - - אתם צריכים להוביל את זה בסופו של דבר.
דוד אמסלם: לכן אני מודה לכם על כל העבודה שאתם עושים.
דוד אמסלם: אל תרגישו שמתלוננים עליכם אלא, אתה יודע, להיפך, רוצים להתניע אתכם גם בתקציבים וגם בזה קצת יותר.
דוד אמסלם: סך הכל בסופו של דבר אני חושב שאני יכול לייצג את עמדת, לטעמי בוודאי, עם ישראל המסורתי שחשוב לו קבר הרשב"י.
דוד אמסלם: דרך אגב אני רוצה לספר לכם שהדובר שלי והוועדה פרסמה שאנחנו באים פה לקבר הרשב"י חלק מאזרחי מדינת ישראל לא אהבו את הרעיון שאני בא לקבר הרשב"י.
דוד אמסלם: אז אמרתי, אני אתפלל עליהם קצת שגם תהיה להם קצת אהבת ישראל.
דוד אמסלם: אבל בגדול אני חושב שבאמת אתם עושים עבודת קודש כאן וצריך לחזק אתכם ובאמת אני מקווה שבעזרת השם אנחנו נראה קבר רשב"י שונה מאשר היום בגלל שזה כבודו של עם ישראל.
דוד אמסלם: קבר הרשב"י זה לא רק סיפור של חרדים וזה לא סיפור של כמה אדמו"ריות.
דוד אמסלם: זה סיפור של עם ישראל.
דוד אמסלם: כבודו של עם ישראל ככה נראה.
דוד אמסלם: אז אני חושב שגם קודשי ישראל צריכים להיות, לקבל ביטוי בצורה מכובדת כדי שגם הגויים שיבואו לכאן יראו שאנחנו מכבדים את עצמנו.
דוד אמסלם: דרך אגב אני טוען, עם שלא מכבד את קודשיו שלא יצפה שמישהו אחר יכבד אותם.
דוד אמסלם: אז אנחנו קודם כל צריכים לכבד את המקום, לתת לו את התקציבים הראויים ואחרי זה לדעתי, כל שאר האנשים גם יראו איך אנחנו מתייחסים למקומות האלה, גם הם יתייחסו אלינו בהתאם.
דוד אמסלם: וכמובן אני רוצה בסוף עוד פעם להודות לראש המועצה על כל האירוח שלו.
זאב בנימין בגין: את הדיון הזה יזמה חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן במסגרת היום המיוחד המוקדש בכנסת לסכנת הגזענות.
זאב בנימין בגין: אני לא רוצה להכביר מילים בחשיבות הנושא.
זאב בנימין בגין: הממשלה נקטה פעולה לפני שנים אחדות בכך שהקימה את ועדת פלמור, ועדה בראשותה של המנהלת הכללית של משרד המשפטים אשר הרחיבה מעט את נושא הדיון בוועדה, מעבר לקבלה המקורית, מה שבדיעבד היה מבורך.
זאב בנימין בגין: אנחנו כמובן חייבים לעקוב אחר יישום מסקנות הוועדה.
זאב בנימין בגין: אני מקדם בברכה את חברת הכנסת עאידה תומא סולימאן יושבת-ראש וועדה לקידום מעמד האישה, בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה לך אדוני היושב-ראש וגם ליושב-ראש הוועדה דוד אמסלם ולצוות הוועדה שנענו מיד בחיוב כאשר הודעתי שיש יום מיוחד נגד גזענות שיזמתי בכנסת.
עאידה תומא סלימאן: זה דיון חשוב ביותר, אם מדובר בשדולה נגד גזענות שאני מובילה, עם חברת הכנסת מיכל בירן, אז גזענות היא גזענות ולא חשוב נגד מי היא מכוונת.
עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב בחברה הערבית ובחברה הישראלית באופן כללי אנחנו רואים בשנים האחרונות התדרדרות מאוד משמעותית בשיח ולא רק בשיח אלא גם במעשים גזעניים שמכוונים נגד אוכלוסיות שונות.
עאידה תומא סלימאן: המטרה הראשונה היא בדרך-כלל האוכלוסייה הערבית כי היא מסמלת כנראה את האחר, השונה לגמרי ויש הסתה מתמידה נגדה, אבל גם נגד קבוצות אחרות.
עאידה תומא סלימאן: צפינו בשנים האחרונות גם בתנועה מחאה רצינית של יוצאי אתיופיה נגד מעשי הגזענות שהיו נגדם.
עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת שדברתי במליאה אחרי ההפגנות שהיו, אמרתי שלא ראיתי מחאה כל-כך חזקה והשוויתי עם המחאות של האוכלוסייה הערבית ואמרתי שאפילו במקרה הזה וטוב שזה היה כך, היחס של המשטרה היה שונה.
עאידה תומא סלימאן: אם האוכלוסייה הערבית הייתה מוחה בצורה כזו בזמנו, אני לא יודעת אם זה לא היה מסתיים במרחץ דמים.
עאידה תומא סלימאן: טוב שהקימו ועדה לטפל בנושא.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שההמלצות הן המלצות חשובות.
עאידה תומא סלימאן: השאלה איך מיישמים את ההמלצות האלה והאם תהיה לממשלה את היכולת לראות מעבר ליוצאי אתיופיה.
עאידה תומא סלימאן: לקחת את ההמלצות האלה ולחשוב איך אפשר ללמוד מהם וליישם כלפי האוכלוסייה הערבית והגזענות שסובלת ממנה האוכלוסייה הערבית.
עאידה תומא סלימאן: אוכלוסייה שכבר קיימת מלפני קום המדינה, אולי הגיע הזמן לחשוב איך להתמודד עם הגזענות נגדה.
מסעוד גנאים: ועדת פלמור מתייחסת רק לאתיופים?
עאידה תומא סלימאן: היא באופן מיוחד ליוצאי אתיופיה, אבל לדעתי כל מי שיש לו שכל בראש, אם היא כבר - - -
זאב בנימין בגין: אמרתי קודם שתשומת הלב שלה הורחבה.
עאידה תומא סלימאן: השאלה איך?
עאידה תומא סלימאן: הוועדה הרחיבה את תשומת הלב, השאלה היא ביישום.
עאידה תומא סלימאן: האם גם היישום יהיה בראיה יותר רחבה.
זאב בנימין בגין: אחת ההתפתחויות החשובות והמעשיות כתוצאה מהוועדה הזו היא הקמת מטה פקידותי לצורך המאבק, שצריך להיות מתמיד ומפורט בתופעה הקשה הזו ואשר בתחילת הישיבה הגדרתי כסכנה לחברה.
זאב בנימין בגין: נמצאים אתנו עורך-דין נדאל עותמאן, מנהל המטה למאבק בגזענות בבקשה וקובי זנה, ראש היחידה המשרדית, קובי בבקשה.
<קובי זנה: תודה רבה על קיום הדיון הזה.
<קובי זנה: מכיוון שנשאלה שאלה שמצריכה תשובה כבר בשלב ראשוני, אני אתייחס לזה.
<קובי זנה: לא אכביר מילים לגבי הוועדה הבין-משרדית למיגור הגזענות נגד יוצאי אתיופיה.
<קובי זנה: היא מוכרת, 53 ההמלצות שלה הן תוצאה של המחאה שהייתה אז ואני מוניתי על-ידי ועדת בוחנים בפברואר השנה לעמוד בראש היחידה לציון המאבק בגזענות.
<קובי זנה: אני מחלק את הנושא לשני חלקים, ברמת הוועדה, אכן כל הנושא התמקד בטענות רבות ומגוונים שעלו וההתמקדות הייתה בעניין של יוצאי אתיופיה.
<קובי זנה: אבל אחת ההחלטות החשובות ומבחינתי היא גם משנה מציאות, היא הקמה של יחידה ממשלתית לטיפול במאבק בגזענות בכל סוגי מופעי הגזענות, מתוך הנחה מאוד ברורה שגזענות היא גזענות היא גזענות.
<קובי זנה: מאז שהתחלתי את התפקיד, מעבר לכך שאיבדתי הרבה משקל, אני עוסק מצד אחד בהקמה של המנגנון לטיפול בתלונות ובהקמה של מסגרת העבודה, תפיסת הפעילות הזו, כי ברור לכולנו שלא מדברים על עניין טכני, יש הרבה עניין מהותי , שינויי תפיסה ושינויי חשיבה וויתור על עולם ערכים ועל פרקטיקות שקיימות וזה אחד האתגרים הגדולים שאני עובד עליהם.
<קובי זנה: בנוסף לכך, תוך כדי המינוי לטפל בתלונות שמגיעות ליחידה, אומר שעוד לא פרסמנו את כל אמצעי הקשר שלנו ואני מקבל תלונות מגוונות מכל סוגי האוכלוסייה בכל התחומים.
<קובי זנה: היחידה מטפלת בראש ובראשונה בגזענות הממסדית.
<קובי זנה: מופעי גזענות או התנהלות שיש בה אפליה על רקע מוצא או כל רקע אחר שגורם לאפליה של משרדי הממשלה מתוך אמון מאוד ברור שהממשלה והממסד צריכים להיות הדוגמה בנושא הזה ולהוביל את ההליך.
<קובי זנה: המנדט שלי בעיקר זה כאמור גזענות ממסדית אבל בתפיסת החזון שלי אני מתייחס לביעור תופעות הגזענות במרחב הציבורי.
<קובי זנה: אני מאמין שלכל אדם וכל אזרח יש את הזכות להתהלך באופן חופשי ולצרוך ולקבל שירותים באופן שוויוני.
<קובי זנה: יש חקיקה מגוונת ויש בחקיקה גם כלים כאלה ואחרים, חלקם אזרחיים, חלקם פליליים.
<קובי זנה: החלק הפלילי לא נאכף, אני מקווה שזה ישתנה, גם חוק איסור אפליה בשירותים ומוצרים וגם חוק שוויון הזדמנויות בעבודה.
<קובי זנה: כראש היחידה והצוות, שאנחנו נמצאים בתהליך הקמתו, אנחנו מנסים לחשוב על שינוי מהותי, שינוי מבני, שינוי שיגרום לכל משרד ומשרד להבין שזה האינטרס שלו כי ממשלת ישראל לא דנה ברעיון של האם מדובר בגזענות או לא, יש הכרה ויש דרכי פעולה.
<קובי זנה: אשמח להרחיב בהמשך ולענות על שאלות, אני שמח על היום הזה ועל הדיון.
<קובי זנה: אני שמח שאני מוביל את הנושא הזה ואני שמח על השותפים שעם חלקם הגדול כבר נפגשתי והם מכירים אותי.
<קובי זנה: בסופו של דבר הרעיון הוא שנוכל לחיות פה כמה שיותר טוב ושכולם ירגישו שישראל היא הבית של כולנו ולא משנה מה המוצא והרקע שלנו.
עאידה תומא סלימאן: שאלה על אופן העבודה.
עאידה תומא סלימאן: אמרת שתתעסק גם בתלונות על תופעות של גזענות ממסדית.
עאידה תומא סלימאן: האם אפשר להבין קצת יותר איזה סוג של גזענות ממסדית, מה בדיוק נכנס בתחום הזה כי אני יודעת שחלק מזה נופל גם תחת האחריות של היועץ המשפטי.
עאידה תומא סלימאן: איך אתם עובדים כגוף מול גוף?
<קובי זנה: יש את הנושא הפלילי שהפרקליטות מטפלת בו.
<קובי זנה: כל נושא סוגיית ההסתה ועבירות על מניע גזעני שמשטרת ישראל חוקרת, זה מגיע לפרקליטות וכמי שריכז את הנושא הזה יותר משנתיים בפרקליטות מחוז תל-אביב יודע שמתקבלת החלטה על סמך ראיות, בין אם זה הגשת כתב אישום ובין אם זה לגניזה.
<קובי זנה: מעבר לכך שאני בקשר עם היועץ המשפטי לממשלה ועם הצוות שמטפל בנושא הזה כי החלטת הממשלה בנושא של דו"ח פלמור מתייחס גם להחלטות שצריכות להתבצע על-ידי היועץ המשפטי לממשלה פרקליט המדינה וגורמים נוספים נורמטיביים, צריך להתוות מדיניות נורמטיבית וגם מדיניות ברורה איך מטפלים בגזענות.
<קובי זנה: יש את המחלקה לתפקידים מיוחדים, שהיא אחראית לנושא העבירות הפליליות ממניעים גזעניים, בין אם זה עבירות ביטוי או עבירות אלימות.
<קובי זנה: יש את הנושא של חוק איסור אפליה בשירותים וחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, שיש שם סעיפים עונשיים פליליים, שאפשר להעמיד לדין פלילי, שזה לצערי לא מיושם.
<קובי זנה: החשיבות שלי בנושא זה לקחת את כל הנושאים שיכולים להוות בשלב הזה, בהתחלה של היישום, לחקור, להגיש כתב אישום, לא לוותר בקלות ולקבוע מדיניות שאומרת שצריכים לנהוג פה בשני אופנים, מצד אחד לעודד ולהשפיע על התפיסות ומצד שני צריך להיות לזה מחיר וצריכים לשלם.
<קובי זנה: גזענות ממסדית זה למשל כשיש תלונה של עובד שלא התקבל לעבודה בגלל המוצא שלו.
<קובי זנה: או עובד שהתקבל לעבודה ומתנכלים לו על רקע המוצא שלו.
<קובי זנה: אלה נושאים שאנחנו מטפלים בהם.
עאידה תומא סלימאן: איך מטפלים ואיך זה עובד מול הנציבות לשוויון להזדמנויות למשל?
עאידה תומא סלימאן: איפה הסמכויות?
<קובי זנה: ככה זה עובד.
<קובי זנה: אחת המסקנות שעלו מתוך הדו"ח זה שאין גורם מתחלל מסנכרן של כל הגורמים הממשלתיים או הלא ממשלתיים, בעיקר הממשלתיים הציבוריים, שאמורים לטפל בנושא הזה.
<קובי זנה: לצורך העניין, כשיש אפליה בתעסוקה, אני יוצר קשר עם מרים - - - ומעביר לה את הטיפול.
<קובי זנה: אני בודק אם יש קשר בין אותו נפגע לצורך העניין לבין מרים בטיפול מסוים.
<קובי זנה: אני עוקב אחרי הטיפול הזה, יוצר קשר גם עם המתלונן ומוודא שהוא אכן מקבל טיפול ולא שיקרה מצב שהוא נופל בין הכיסאות או שהטיפול נסגר והוא לא יודע.
<קובי זנה: אני עובד גם מול הנציבות, גם מול הסנגוריה, גם מול הסיוע הציבורי וגם מול ארגונים חברתיים שאני מקבל מהם את הפידבקים במקומות בהם יש אירוע לא מטופל.
עאידה תומא סלימאן: אתם כמו רשות מתחללת?
<קובי זנה: בדיוק.
<קובי זנה: אני ראש היחידה לתיאום במאבק.
<קובי זנה: אני מתאם וגורם לכך ששום דבר לא ייפול בין הכיסאות, הן ברמת המדיניות והן ברמת הטיפול הפרטני בתלונות.
זאב בנימין בגין: כמה תלונות מתקבלות?
<קובי זנה: התחלתי לומר שעוד בלי שפרסמנו את אמצעי הקשר, יש אמצעים מגוונים שיפורסמו בקרוב, הגיעו אלינו כ-12 תלונות מגוונות, של יוצאי אתיופיה, אזרחים ערביי ישראל וגם של חרדים.
<קובי זנה: המגוון של הביטוי הגזעני, שאדם לא מקבל שירות או לא מקבל התייחסות שווה בגלל איך שהוא נראה או בגלל המוצא שלו, הוא מגוון ולא מצטמצם רק לקבוצה זו או אחרת.
זאב בנימין בגין: מתי תפרסמו את מצעי הקשר האלה?
<קובי זנה: אנחנו נמצאים בשלבים של איוש המתקנים ביחידה.
<קובי זנה: אנחנו מקווים שכבר במהלך חודש יולי נוציא הודעה לציבור לגבי כל מצעי הקשר.
עאידה תומא סלימאן: יהיו עובדים ערבים?
<קובי זנה: פרסמנו מכרזים, עוד לא בחרנו, היה מכרז פנימי שיצא למכרז חיצוני.
<קובי זנה: הרעיון בתפיסה שלי לפחות, שהיחידה הזו תהיה מגוונות כדי שתוכל לתת ביטוי לכל הרקעים.
<קובי זנה: היחידה תמנה סך הכול חמישה תקנים, אבל זה נמצא בתפיסה שלי לפחות, כמי שעומד בראש היחידה, כדי שנוכל לתת טיפול בנושאים הברורים שמצריכים טיפול.
<קובי זנה: יצאו מכרזים, אנחנו מחכים לאיוש התקנים ואני מקווה שזה יהיה קרוב.
זאב בנימין בגין: מר עותמאן בבקשה.
<נדאל עותמאן: תודה.
<נדאל עותמאן: עורך-דין נדאל עותמאן, מנהל המטה למאבק בגזענות בישראל, שזה קואליציית ארגונים מכל הקהילות בארץ.
<נדאל עותמאן: הגשת דו"ח פלמור עם ההמלצות שלו שהגיע לוועדה, היה תקדים בישראל.
<נדאל עותמאן: זה דו"ח חשוב מאוד, שההמלצות שבו, אם ייושמו אפילו בחלקן, יתרמו לשנוי התמונה הכללית הקיימת.
<נדאל עותמאן: לא רק בעניין יוצאי אתיופיה והגזענות שמופנית כליהם אלא כלפי נפגעי גזענות בכלל, גם מקרב הציבור הערבי.
<נדאל עותמאן: יש לכולנו עניין שהדו"ח הזה ייושם והמלצותיו ייושמו.
<נדאל עותמאן: הממשלה אכן אשררה את הדו"ח בזמנו, אני זוכר את הדיונים סביב ולפני הגשת הדו"ח את התנגדות המשטרה להמלצות שמתייחסות לעבודת המשטרה.
<נדאל עותמאן: מתוך הדו"ח היו המלצות חשובות מאוד שמתייחסות ומכוונות למשטרה והמשטרה הצהירה שהם מתנגדים.
זאב בנימין בגין: אבל הוועדה הגיע לנוסח.
<עו"ד נדאל עותמאן: אני לא יודע, אבל לכן חשוב לנו לשמוע - - -
זאב בנימין בגין: כך אני זוכר.
זאב בנימין בגין: היה מאמץ נוסף ואני חושב שהגיעו לנוסח.
<עו"ד נדאל עותמאן: חשוב לנו היום בדיון הזה לשמוע את נציגי המשטרה והאם המשטרה מתחילה ליישם או לבדוק את יישום המלצות הדו"ח ככל שהן מתייחסות לעבודה שלה בטיפול באלימות על רקע גזעני כנגד קהילות שונות שיביאו להפחתת או מיגור האלימות המשטרתית כנגד יוצאי אתיופיה, אזרחים ערבים ואחרים.
<עו"ד נדאל עותמאן: ישבנו בשבוע שעבר עם קובי, כנציגי המטה למאבק בגזענות.
<עו"ד נדאל עותמאן: יש חשיבות גבוהה לזה שכולנו ננסה לתת נפח לעבודה של הצוות שקובי מוביל בתוך משרד המשפטים כיחידה.
<עו"ד נדאל עותמאן: יש לוועדת הפנים ולוועדות אחרות חשיבות להביא את קובי ואת היחידה לדיווחים בתוך הוועדות על מנת לבדוק האם מתקדמים בעבודה שלהם ואני מאמין שיתקדמו כי אני יודע שיש רצון טוב אצל האנשים שנמצאים שם אבל זה לא מספיק, הרצון הטוב צריך להיות מגובה מצד אנשים מקבלי החלטות.
<עו"ד נדאל עותמאן: אם היחידה הזאת תישאר עם התקציב שיש לה היום עם חמישה תקנים, היא לא תספיק לעשות כלום.
<עו"ד נדאל עותמאן: לכן אני מציע לוועדה ואחת ההמלצות שיצאו מהוועדה היום, לבדוק מה התקציב שיוקצה ליחידה הזו על מנת לאפשר לה לפעול כפי שצריך ושתהיה אפקטיבית ובדיון מעקב שיוכל להיקבע לעוד חצי שנה ואולי פחות, לבדוק האם הממשלה בתקציב השנתי בשנה הבאה תעלה את התקציב הזה ותביא אותו למקום היחידה תוכל לעשות את תפקידה נאמנה כפי שצריך, על מנת ליצור שינוי במדינה.
זאב בנימין בגין: אנחנו רואים חשיבות בשאלה הזאת.
זאב בנימין בגין: הבנתי מהדובר הקודם, ראש היחידה, שמדובר בגזענות ממסדית.
זאב בנימין בגין: גזענות ממסדית על-פי הבנתי לעיתים קרובות לא תגיע לאותה פינה שדורשת התערבות משטרתית ותהיה גובלת או אפילו תהיה פלילית כשלעצמה.
זאב בנימין בגין: לדעתי הבעיה יותר רחבה ויותר עמוקה ולכן זו דורשת מאמץ רב אפילו יותר מהממשלה.
זאב בנימין בגין: המשטרה היא ארגון היררכי משמעתי, יש לה דרכים לטפל כשמסבים את תשומת לב המטה לבעיה.
זאב בנימין בגין: לעומת זאת, ממה שאני מבין בביטוי גזענות ממסדית, במדיה רבה היא סמויה מן העין, לעיתים אפילו אנשים לא ירגישו שהם נוקטים בעמדה גזענית, ככה הם רגילים לדבר, ככה הם רגילים לנהוג.
זאב בנימין בגין: לכן חלק גדול מהעבודה הוא באיתור הבעייתיות ובחשיפתה.
זאב בנימין בגין: חלק גדול ועניין מכריע הוא העניין החינוכי.
זאב בנימין בגין: יש פה נציגה של משרד החינוך, אני מדבר על אותם גילויים שאנחנו רגילים אליהם ונמצאים בממסד במשרד זה או אחר, תקבלו על זה תלונות והם יחשפו ויעלו במשך הזמן.
<אסתר אדרי: אתי אדרי, רפרנטית של המטה לחינוך אזרחי וחיים משותפים במחוז תל-אביב.
<אסתר אדרי: אני הנציגה של משרד החינוך.
<אסתר אדרי: קודם כל זה דו"ח מאוד חשוב ומכונן מבחינתנו.
<אסתר אדרי: משרד החינוך התחיל ליישם את הדו"ח ולא המתין לתקציבים ולתקנות.
<אסתר אדרי: למעשה, התחלת היישום מתוך הקיים בתוך המערכת מתוך ביצוע של התאמות.
<אסתר אדרי: חינוך לסבלנות והמאבק בגזענות נמצא בעדיפות עליונה במערכת החינוך.
<אסתר אדרי: בתכנית עבודה האסטרטגית של משרד החינוך לשנים ע"ז-ע"ט שולב נושא התמודדות עם גזענות כחלק מיעדי המשרד.
<אסתר אדרי: יש לנו מטרות ויעדים שמטרתם לחזק את החינוך לערכים יהודיים ציוניים ודמוקרטיים תוך פיתוח תכניות הטמעה של תכנים ותכניות בונות זהות.
<אסתר אדרי: בונות זהות זה יהודי דמוקרטי ציוני וייחודי לכל מגזר.
<אסתר אדרי: אנחנו מכניסים לכל מגזר ועושים את זה.
מסעוד גנאים: זה כבר גזענות, סליחה על הביטוי.
מסעוד גנאים: עצם ההגדרה הזאת זה גזענות.
<אסתר אדרי: זכותך לחשוב כך, אני חושבת שלא.
<אסתר אדרי: אנחנו מנסים לטפח אקלים מיטבי לחיזוק החוסן והצמיחה האישית ולקידום סובלנות והכלת האחר.
<אסתר אדרי: בשבוע האחרון פורסם המיצ"ב והתמונה החינוכית שכל בית ספר נמדד על-פי רמת הסובלנות.
<אסתר אדרי: יחד עם זה אנחנו צריכים לדעת שכל בית ספר, משרד החינוך מעודד את האוטונומיה הבית ספרית.
<אסתר אדרי: אנחנו נותנים את הקריאה והכיוון, אבל בשטח בית הספר צריך לקחת את היוזמה ולעשות את זה.
<אסתר אדרי: מה עשינו עם ההמלצות בעקבות הדו"ח: במכללת אורנים בנינו הכשרה שמובלת על-ידי נציג מהקהילה האתיופית והכוונה להכשיר לתפקידי ניהול כוללים בבתי ספר לא רק ניהול אלא להיות גם סגנים, רכזים פדגוגיים ועוד מקומות בתוך בית הספר שהם ניהוליים.
עאידה תומא סלימאן: זה כבר גזעני.
<אסתר אדרי: בנוסף לזה משרד החינוך פתח תכנית של "הדרך החדשה" תכנית רב גילאית שמכילה יחידות הוראה שעוסקות בהכרת הקהילה, חזקותיה, מנהגיה ומורשתה.
<אסתר אדרי: יצא חוזר מנכ"לית בנושא הזה שבו כל מנהלי בתי הספר התבקשו לבנות תכנית רב שנתית לעיסוק בנושא ולשלב בכל שנת לימודים מכיתה א'-יב' שתי הוראות הוראה בהתאם לבחירת בית הספר.
<אסתר אדרי: פותחו עשרות יחידות הוראה במגוון תחומי דעת.
<אסתר אדרי: מולדת, חברה, אזרחות, מדעי החברה, היסטוריה וכרע נמצאות עוד תכניות של פיתוח נוספות.
<אסתר אדרי: אנחנו משלבים את זה בתוך תחומי הדעת ורואים בזה דבר לטווח ארוך, זה לא דבר לטווח קצר שתלמידי ישראל צריכים להכיר את כל הקהילות שנמצאות בחברה הישראלית ובמקרה של הקהילה של יוצאי אתיופיה להכיר את הייחוד שלה מצד אחד וגם את מקומה השווה בפסיפס הישראלי מצד שני.
<אסתר אדרי: כחלק מההיערכות המזכירות הפדגוגית להטמעת התכנית הוקמה פלטפורמה אינטרנטית ונכתבו תכניות ברוח הדברים הללו בתחומי דעת לכל הגילאים.
<אסתר אדרי: זה מתחיל בעיקר בבתי ספר יסודיים.
<אסתר אדרי: ביולי 2016 היה יום עיון, יום כנס למורים ובו נחשבה התכנית לכלל צוות המדריכים שבתחומי הדעת שלהם פותחו תכני לימוד המשלבים תחומי דעת שונים עם הקהילות, במטרה להטמיע את הפעילות בשיטת מניפה במחוזות המשרד השונים.
<אסתר אדרי: המטרה בסופו של יום להגיע לקהל היעד שלנו ואלה התלמידים.
<אסתר אדרי: אנחנו רואים בצעד הזה תהליך משמעותי לקידום ערכי סובלנות, אמפתיה, קבלה בקרב ציבור המורים שזה יחלחל כלפי מטה.
<אסתר אדרי: לגבי תכנית מובנית לימודים, יש תכנית "מסובלנות, למניעת גזענות וחיים משותפים" שזה נמצא בפורמלי ובבלתי פורמלי.
<אסתר אדרי: תכנית זו לא מיועדת לטיפול בקהילה ייחודית אלא רואה את התופעה שיש למגר אותה ורואים בציבור המורים והמפקחים קהל יעד מרכזי.
<אסתר אדרי: במסגרת התכנית עשינו מיפוי ערכי הפלורליזם, סובלנות ומניעת גזענות בתכניות הלימודים במגוון רחב של תחומי הדעת.
<אסתר אדרי: גובשו מתווים לפיתוח מקצועי למורים, כאשר שמו דגש על הקניית ידע בצד הבניית תכנית בית ספרית להתמודדות עם גזענות, אם היא מופנית כלפי תלמידים יוצאי אתיופיה, עולים חדשים, או כל אוכלוסייה אחרת.
<אסתר אדרי: השנה עברו לראשונה מורים בשמונה תחומי דעת, פיתוח מקצועי והכשרה בנושא התמודדות עם גזענות.
<אסתר אדרי: הכשרה זו היא חלק מיישום התכנית מסובלנות למניעת גזענות וחיים משותפים.
<אסתר אדרי: השתלמות זו מצטרפת למעל 1,500 שעות השתלמות שמועברות למורים בנושא חינוך לדמוקרטיה ומניעת גזענות באמצעות המטה לחינוך אזרחי וחיים משותפים.
<אסתר אדרי: בנוסף נחשפים מורים במקצועות מולדת חברה, אזרחות והשתלמויות במניעת גזענות.
<אסתר אדרי: בשנה הזו, כ-750 מורים לאזרחות עברו הכשרה בנושא מניעת גזענות וניהול שיח מכבד בכיתה.
<אסתר אדרי: דבר נוסף שאנחנו עושים במסגרת הזו, במסגרת הפדגוגית מוקצות שעות תגבור ליצירה משותפת של בני נוער.
<אסתר אדרי: זה לבני נוער מכלל הקבוצות בחברה הישראלית.
<אסתר אדרי: בתי ספר ומורים שמעוניינים מקצים להם תקציב משמרד החינוך לעבודה משותפת.
<אסתר אדרי: עד כה לא היה קושי לאשר את ההקצאה של בתי ספר שונים שעושים ביחד מיזמים משותפים, למשל בקולנוע.
<אסתר אדרי: זה לא ייחודי לקהילה האתיופית, זו המלצה ולא חובה.
<אסתר אדרי: דבר אחרון, במשרד החינוך יש מינוי של אגף פניות ותלונות, מר שבתאי כהן המנהל שמקבל כל פניה בנושא אפליה ומעביר ליחידה הרלוונטית.
זאב בנימין בגין: שמעתי את הביטוי "קהילות" חוזר מידי פעם.
זאב בנימין בגין: שמעתי הדגשה לגבי יוצאי אתיופיה.
זאב בנימין בגין: החלק הארי כנראה של גזענות בחברה הישראלית מופנה כלפי המיעוט הערבי שמונה אצלנו כחמישית מהאוכלוסייה ולא שמעתי עליהם.
זאב בנימין בגין: אז רק כדי שלא נטעה ולא יהיה פירוש לא נכון, אני לא שמעתי את המילה.
זאב בנימין בגין: מה אנחנו עושים בעניין זה?
זאב בנימין בגין: שאלה נוספת, איך אתם מודדים את ההתקדמות בנושא החשוב הזה?
זאב בנימין בגין: את גם אמרת שבתי ספר המעוניינים בכך אתם מאפשרים, אבל האם אתם ממליצים בפני בתי ספר לקיים מפגשים משותפים?
<אסתר אדרי: אנחנו עושים המון פעילויות עם החברה הערבית.
<אסתר אדרי: אנחנו מאוד מעודדים ונכנסים לבתי ספר, אני חלק מהצוות שעושה את זה, אנחנו נכנסים ומעודדים לפעילות משותפת של בתי ספר.
<אסתר אדרי: זה יכול להיות מיזם קטן או מיזם גדול, כל דבר אנחנו תומכים, מובילים, עוזרים, כמובן רק מבחינת הידע הפדגוגי, לא תקציבים, תקציבים זה לא פה.
<אסתר אדרי: אנחנו מעודדים את זה גם בקרב דתיים וחילוניים, מעודדים עם הקהילה האתיופית וגם עם אוכלוסיות שונות, כל האוכלוסיות, הכול נמצא בפנים.
<אסתר אדרי: לגבי בתי הספר, הם אוטונומיים.
<אסתר אדרי: אנחנו יכולים לשווק, לדבר, להפיץ את הרעיון.
זאב בנימין בגין: את מדברת על בתי הספר הממלכתיים או כלל בתי הספר?
<אסתר אדרי: כלל בתי הספר.
מסעוד גנאים: אין ספק שהגזענות היא האתגר הכי מסוכן בפני כל חברה, במיוחד חברה שהיא חברה דמוקרטית.
מסעוד גנאים: דבר שני, כדי למגר את הגזענות צריך שלושה דברים: הראשון זה אמירה, כנה וערכית נגד הגזענות.
מסעוד גנאים: דבר שני זה דוגמה ודבר שלישי זה חינוך.
מסעוד גנאים: הייתי מורה וארגנתי ביקורים משותפים לקבוצות תלמידים של ערבים ויהודים.
מסעוד גנאים: במפגשים היו ויכוחים על נכבה, שואה הכול, אבל בסדר, כי הם אותו גיל.
מסעוד גנאים: כשהם הגיעו לישון באכסניה, התלמידים הערבים שמעו את התלמידים היהודים שרים "מוחמד מת" וכל הדברים האלה, אולי גם התלמידים הערבים אומרים דברים כאלה.
מסעוד גנאים: הכוונה בדברי היא להגיד שיש לנו בעיה.
מסעוד גנאים: כל מה שהזכרת אני יודע כמה הוא מיושם ואם הוא מיושם, אני יודע כמה הוא משפיע.
מסעוד גנאים: בגלל האווירה, בגלל שאין דוגמה, בגלל כל מה שמתרחש סביבנו.
מסעוד גנאים: משום שבסוף הפרקטיקה בשטח היא שקובעת.
מסעוד גנאים: לא רק מה שאנחנו לומדים.
מסעוד גנאים: מה שאנחנו לומדים זה חושב, אבל חשוב לחייב.
מסעוד גנאים: למה בתכנית הלימודים לא יחויבו ללמוד על עניין הסובלנות ונגד הגזענות?
מסעוד גנאים: אפשר לארגן ולערוך תכנית לימודים כזו אבל משרד החינוך לא עושים את זה.
מסעוד גנאים: דבר שני אדוני היושב-ראש, כולנו יודעים שהגזענות היא מחלה מדבקת, היא לא עומדת בפתחה של אוכלוסייה זו או אחרת, אלא היא עוברת לכולם.
מסעוד גנאים: כי היסוד הוא אחד.
מסעוד גנאים: אוכלוסייה מסוימת, בן אדם מסוים או קבוצה לאומית מסוימת, או קבוצה מגדרית מסוימת חושבת שהיא עליונה יותר ומגיע לה יותר, הם האדונים והשאר אינם כאלה.
מסעוד גנאים: המסוכן ביותר זה הניצול של הגזענות.
מסעוד גנאים: לא רק למגר אותה.
מסעוד גנאים: לפעמים פוליטיקאים חושבים לנצל את הגזענות.
מסעוד גנאים: הכוונה היא לנצל את מטען השנאה או הסכנה מקבוצה לאומית מסוימת כדי להגיע למטרות פוליטיות.
מסעוד גנאים: היינו עדים לתופעות כאלה מראשי המדינה, מראש הממשלה בבחירות של 2015.
מסעוד גנאים: לכן אני חושב שהגזענות הזו שתיארתי כרגע, צריכה להיות מפורטת.
מסעוד גנאים: כוונתי היא שגילויי הגזענות היום-יומיים של האזרח הפשוט, שחווה אותם באוטובוס או במקום העבודה, לא הרבה מגיעים אליהם, לא הרבה מתמודדים אתם ונותנים פתרון לבן אדם הפשוט הזה או מענישים את הגזען שהתבטא או התנהג באלימות נגד בן קהילה מסוימת או לאום מסוים בגלל שהוא שונה ממנו.
מסעוד גנאים: אנחנו בפני בעיה לא קלה וצריך שילוב של כמה דברים.
מסעוד גנאים: מתחילים בראש הפירמידה עד התחתית.
מסעוד גנאים: בחינוך בבתי הספר יש תפקיד חשוב מאוד.
מסעוד גנאים: אני אומר את ה כי אני מאמין שהחינוך הוא המנוף לשינוי.
מסעוד גנאים: אסיים בשאלה כדי שנציגת משרד החינוך תתייחס, היה דו"ח של המבקר שהיה דו"ח קשה על כישלונה של מערכת החינוך בהתמודדות עם עניין הגזענות בבתי הספר.
מסעוד גנאים: אני רוצה לשאול אם לקחתם בחשבון את המסקנות של המבקר או לא?
<אסתר אדרי: ברור.
<אסתר אדרי: כל מה שאנחנו עושים זה ממסקנות המבקר.
יעל גרמן: קראתי את תמצית ההמלצות ושמעתי איך יישמתם את ההמלצות שלו אחד לאחד.