GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יפתח רון טל: ברגע שתתפתח הטכנולוגיה שניתן יהיה לאגור, האגירה הקלאסית היא אגירה באמצעות מצברים, אבל יש עוד סוגי אגירה, שלא ניכנס אליהם פה, אלא במהלך הביקור, כמו למשל אגירה שאובה, אנחנו מתקדמים עם זה, שניתן יהיה לייצר כשניתן לייצר, לשים במחסן ולהשתמש בו כשלא ניתן יהיה לייצר.
<יפתח רון טל: זה העוגן השני של המהפכה והעוגן השלישי זה רשת חכמה.
<יפתח רון טל: כדי לנהל רשת כזו, שהיא רשת מבוזרת, צריך טכנולוגיה שלא קיימת היום.
<יפתח רון טל: חברת החשמל נכנסה לזה, עופר בטח יתייחס לזה, אנחנו היום - - -
<קריאה: מה עם ההולכה?
דוד אמסלם: הוא מדבר עכשיו על ההולכה.
<יפתח רון טל: הרשת החכמה זה הולכה, זה הולכה עם יכולת ניהול מתקדמת באמצעות טכנולוגיה של האינטרנט, של תקשורת, שמייצרת דו שיח הרבה יותר שוטף, יותר אקטיבי, בין הצרכן לבין היצרן לבין המנהלים של הרשת ולבין כל מי שאתם לא רוצים.
<יפתח רון טל: התחלנו בזה, התשתית לזה זה המונים החכמים.
<יפתח רון טל: חברת החשמל יצאה באחד הפרויקטים הגדולים שאושרו השנה, 200,000 מונים חכמים במסגרת כניסה לתהליך שכל מדינת ישראל יחליפו למונים, שכבר לא קוראים אותם מקרוב, אלא מרחוק, שולטים בהם, מנהלים אותם, גם הצרכן עצמו באמצעות הסמרטפון שלו וגם חברת החשמל, למי שינהל את המערכת.
<יפתח רון טל: שלושת העוגנים האלה יאפשרו למעשה לעבור לחשמל מבוזר הרבה יותר ולדעתי כבר לא יבנו יותר תחנות גדולות.
<יפתח רון טל: עוד 25 שנה מהיום, קצת להתאפק, לא יבנו תחנות גדולות.
<יפתח רון טל: לכן מי שנלחם מלחמת חורמה על הייצור הגדול, בעדינות אני אומר את עמדתי האישית, המקצועית, נלחם את מלחמות העבר, שבזה אנחנו אלופים, דרך אגב, לעשות את זה, תמיד להתכונן למלחמה שהייתה.
<יפתח רון טל: זה באופן כללי איך נראה משק האנרגיה, מה הוא עבר ומה הוא הולך לעבור.
דוד אמסלם: יפתח, ראש העיר צריך לעזוב, אנחנו נפגוש אותו בשעה אחת, אבל תודה על זה שהוא בא לכבד אותנו בשלב הזה.
<יפתח רון טל: הוא יכול גם להגיד משהו.
<יעקב אדרי: אני מברך את כולם, ברוכים הבאים, אני חושב שדודי והוועדה עושים עבודה חשובה מאוד בנושא החשמל.
<יעקב אדרי: דודי הוביל כמה מהלכים, בנושא המפחמות ועוד כמה נושאים מאוד חשובים למדינת ישראל וזו ההזדמנות להודות לו בשם כולם.
<יעקב אדרי: אני חייב להיות ביישוב שלי, אבל באחת אני מתלווה אליכם.
<יפתח רון טל: במהלך הביקור יש עוד כמה נושאים שהייתי רוצה להעלות, אבל אני מציע שעופר ידבר, כי אנחנו כבר אחרי הזמן.
<עופר בלוך: בוקר טוב, ברוכים הבאים לתחנת הכוח אורות רבין ולחברת החשמל.
<עופר בלוך: אני אנסה לשרטט, חלק מהדברים יפתח נגע, אז אני אעבור עליהם במהירות, אבל באמת פעם אחת על הסוגיות האסטרטגיות המרכזיות שמעסיקות אותנו וטיפה על מה אנחנו מנסים לעשות בחברה במסגרת של מציאות שבה אין רפורמה כוללת עדיין במשק החשמל.
<עופר בלוך: בגדול זה המבנה של החברה.
<עופר בלוך: ארבע החטיבות המרכזיות, חטיבת הלקוחות, איציק בלמס, המשנה למנכ"ל ומנהל החטיבה יצטרף אלינו בהמשך, סמנכ"ל ייצור ואנרגיה נמצא פה, רם ארליכמן, פרויקטים הנדסיים וייזום עסקי, זה החטיבה השלישית הגדולה והחטיבה הרביעית זה תפעול ולוגיסטיקה.
<עופר בלוך: יש כמובן את יחידות המטה, כספים, משאבי אנוש, תקשוב, שיווק ורגולציה, אורן, תפ"ת וקיימות תאגידית.
דוד אמסלם: מה זה תקשוב?
<עופר בלוך: תקשוב זה מחשבים, מערכות מידע.
<עופר בלוך: כל העולם הזה הוא עולם כבד מאוד בחברת החשמל באופן טבעי.
<עופר בלוך: זאת שרשרת החשמל, היא מתחילה ב-74 יחידות ייצור ב-18 אתרים, לאחר מכן החשמל זורם מתחנות הכוח אל תחנות המיתוג הגדולות, יש 11 כאלה בארץ, באמצעות כ-6,000 קילומטר של קווי מתח על ועליון, מה שנקרא אוטוסטרדת החשמל, החשמל עובר לתחנות המשנה.
<עופר בלוך: תחנות המשנה הן התחנות שקרובות לערים וליישובים, הן מספקות את החשמל לקווי המתח הגבוה, משם זה עובר לשנאי החלוקה ליד הבתים שלנו, כ-19,000 קילומטר של קווי מתח נמוך ו-2.7 מיליון לקוחות בקצה שמקבלים חשמל כל השנה.
<עופר בלוך: היום חלק מתחנות המשנה הן גם כן פרטיות וכמובן חלק מהחשמל, ייצור החשמל, תיכף אני אעמוד על כך.
<עופר בלוך: הייצור הפרטי, כמו שיפתח אמר, ב-2012, פחות מ-4% מהחשמל יוצר באמצעות יצרני חשמל פרטיים, היום אנחנו נמצאים מעל 30% כבר ועד 2020 אנחנו מעריכים ש-40% מהחשמל ייוצר באמצעות יח"פים, רובו באנרגיה קונבנציונלית, אבל גם באנרגיה מתחדשת, זה תחום שהולך וגדל.
<עופר בלוך: האתגרים המרכזיים, כפי שאנחנו רואים אותם, זה קודם כל נושא הרפורמה.
<עופר בלוך: אם יהיה שינוי מבני במשק החשמל, מה שאנחנו כולנו מייחלים לו, אנחנו נהיה שם, ואם לא, אנחנו צריכים לעשות שינוי מהותי אסטרטגי בחברת החשמל, ואני אעמוד על המרכיבים העיקריים שלו.
<עופר בלוך: כל נושא התחרות לצד פיתוח מערכת ההולכה והחלוקה, אתגר מאוד מרכזי של הנהלת החברה.
<עופר בלוך: סוגיית הגז הטבעי, יפתח נגע בזה, אני לא אאריך, והמצב הפיננסי של החברה, שהוא בסוף האחריות המרכזית שלי כמנכ"ל זה לשמור על היציבות הפיננסית של החברה, שהיא תוכל להמשיך ולספק שירות ברמה הגבוהה ביותר.
<עופר בלוך: אז זו ההיסטוריה של הרפורמה.
<עופר בלוך: יש פה אנשים שהיו שותפים לחלק מהמהלכים.
<עופר בלוך: המהלך האחרון בסוף 2015, ביוזמת שר האנרגיה ושר האוצר הוקמה ועדה שדנה במשך כמעט שנה ברפורמה, כרגע הדיונים האלה נתקעו בעקבות הבחירות להסתדרות וסיבות אחרות וכרגע לא נראה שבעת הקרובה הרפורמה הזאת תצא לפועל.
דוד אמסלם: אתה יכול לומר כמה מילים על הרפורמה?
<עופר בלוך: הרפורמה, בגדול, דיברה על כך שחברת החשמל תהיה מונופול טבעי בתחום ההולכה והחלוקה והייצור באופן הדרגתי יימכר ליצרנים פרטיים.
דוד אמסלם: כולו, ב-100%?
<עופר בלוך: חוץ מאשר התחנות הפחמיות, שאין היגיון למכור אותן, הן הביטחון האנרגטי במידה שיש בעיות בעולם הגז.
<עופר בלוך: הרעיון היה למכור במהלך ארוך יחסית את התחנות ובזה לסיים את ה - - -
עבדאללה אבו מערוף: החברה תמכור לגורם השני והגורם השני ימכור לצרכן, לאזרח?
<עופר בלוך: כן.
<עופר בלוך: היום חלק מהיצרנים הפרטיים מוכרים ישירות ללקוחות, בעיקר לקוחות גדולים, תעשייה ומסחר, ואת היתרה הם מוכרים לחברת החשמל וחברת החשמל מוכרת את זה לאזרחים.
דוד אמסלם: ואתם בעצם גובים רק בעבור ההולכה ליצרנים הפרטיים?
<עופר בלוך: כן, עבור ההולכה והחלוקה, למעשה בתעריפים של הולכה וחלוקה, במה שנקראה ניהול מערכת, זה כל העלויות המערכתיות - - -
<יפתח רון טל: אבל היום ההסדרה היא לא הסדרה אחת, יש כל מיני הסדרות.
<יפתח רון טל: יש תחנות שחלקן לפחות מוכר לרשת, ברגע שהוא מוכר לרשת זה כאילו הוא מוכר לי.
דוד אמסלם: את העודף הוא מוכר.
<יפתח רון טל: לא רק את העודף, יש כאלה שזה ה - - -
דוד אמסלם: זה הפוטו וולטאי, מה שאמרת.
<יפתח רון טל: יש חלופה שנייה לרפורמה שהיא הרפורמה שעלתה לפני שלוש שנים, שאומרת לא כל הייצור יוצא מחברת חשמל, אלא רק חלק וחלק לא משמעותי ומצד שני יחידת ניהול המערכת, שהיא זאת שמנהלת את מכירת החשמל וההחלטה מי מייצר מה וכמה, היחידה הזאת, היא גם קובעת איזה פיתוח של המשק יהיה, של ההולכה, היחידה הזו תצא מחברת החשמל, לא יודע אם יצא לך לשמוע את זה, ותעבור להיות חברה ממשלתית אחרת.
<יפתח רון טל: יכול להיות שככל שלא יצליחו להוביל את הרפורמה הנוכחית, מה שנקרא שאנחנו די בדד לוק, תקודם המיני רפורמה השנייה שיחידת ניהול המערכת תצא ולמעשה הייצור, חלקו הגדול יישאר בחברת החשמל.
דוד אמסלם: הייצור?
<יפתח רון טל: חלק מהייצור.
<יפתח רון טל: זה רפורמה שנקרא לה מיני רפורמה.
דוד אמסלם: דרך אגב, עופר, בסך הכול אתם קובעים תג מחיר לגבי ההולכה.
<עופר בלוך: אנחנו לא קובעים, זה רשות החשמל.
דוד אמסלם: כל נושא התעריפים נמצא בידי רשות החשמל, אנחנו בכלל לא קובעים כלום בעולם התעריפים.
דוד אמסלם: כולו מפוקח ברשות.
דוד אמסלם: אני רק אציג פה את החוב.
דוד אמסלם: ב-96' כשחברת החשמל עברה מזיכיון רוטנברג המפורסם לרישיונות החוב הפיננסי שלה היה בערך 27 מיליארד שקלים.
דוד אמסלם: החוב טיפס במשך השנים, הגיע לשיא במשבר הדלקים ב-2012, כשבמצב הזה החברה הייתה במצב פיננסי קשה ביותר, דירוג החוב שלה הידרדר והייתה לה בעיה לגייס חוב ואתם רואים את הירידה בסופו של דבר במשך השנים של החוב.
דוד אמסלם: אנחנו חייבים להוריד את החוב על מנת שדירוג האשראי שלנו יהיה מספיק טוב שאפשר יהיה למחזר את החוב.
דוד אמסלם: ממה נובעת הירידה?
דוד אמסלם: זה כתוצאה מהתייעלות שלכם או כתוצאה מהעלאת תעריפים, או כתוצאה מהורדת הדלקים?
דוד אמסלם: או שלושתם ביחד?
<עופר בלוך: זה כתוצאה, החלק המרכזי הוא התייעלות ושליטה יותר נכונה בכל העלויות, גם השקעות וגם הוצאות.
<עופר בלוך: בסופו של דבר התעריף אמור לכסות את ההוצאות שלנו, הוא לא מכסה את כל ההוצאות גם היום.
דוד אמסלם: אז מאיפה אתם מביאים את הדלתא?
<עופר בלוך: החברה מתייעלת, החברה עושה דברים יותר נכון מבחינת הניהול הפיננסי השוטף שלה ומצליחה להוריד את החוב.
דוד אמסלם: זאת אומרת כל קילוואט שאתם מוכרים אתם מפסידים?
<עופר בלוך: לא, אנחנו לא הפסדיים, אנחנו רווחיים, אבל התעריף לא מכסה את מלוא העלויות שלנו במקטעים מסוימים.
<עופר בלוך: למשל במקטע ההולכה והחלוקה, היום אנחנו בדיון מול רשות החשמל לקבל כיסוי מלא של ההוצאות.
<עופר בלוך: במקטע הייצור יש לנו טיפה עודף וזה מתקזז, החברה מרוויחה, החברה לא מפסידה כסף, גם לא מבחינת הרווח והפסד החשבונאי וגם לא מבחינת תזרים המזומנים שלה.
איתן ברושי: כמה חייבים לחברה?
<עופר בלוך: זה חוב נטו.
איתן ברושי: כולל עזה.
<עופר בלוך: לא, החוב הזה הוא חוב נטו.
<עופר בלוך: החוב הפלסטינאי הוא לא חוב פיננסי, הוא חוב תפעולי.
איתן ברושי: מהו?
<עופר בלוך: הוא ירד, היום הוא בערך 1.7 מיליארד שקל.
<עופר בלוך: הוא ירד, החברה קיבלה בשנה שעברה כמעט 600 מיליון ואנחנו נמצאים בתוך משא ומתן עם הפלסטינאים בחסות המתפ"ש על מנת להוריד את החוב.
<יפתח רון טל: חוק החשמל והתעריף אמור להביא את זה לידי ביטוי, צריך לייצר לחברה תשואה של לפחות 6%.
<יפתח רון טל: התשואה הזו נדרשת כדי שניתן יהיה באמצעות רווחים להשקיע בתשתיות.
<יפתח רון טל: הפגיעה הגדולה היא בתשואות.
דוד אמסלם: אתה מדבר איתי בתשתיות כדי לתחזק את הקיים או לפתח את החדש?
<יפתח רון טל: גם וגם.
דוד אמסלם: אבל זו השאלה.
<עופר בלוך: אנחנו לא מקבלים תקציב מהמדינה, אנחנו נשענים רק על התעריף.
<עופר בלוך: התעריף צריך, כמו שיפתח אמר, לכסות את ההוצאות, לאפשר תשואה שמאפשרת השקעה.
<עופר בלוך: תיכף אני אציג את זה.
<עופר בלוך: אני אציג את ההשקעות בפיתוח הרשת כדי להראות - - -
<יפתח רון טל: יש פה משהו היסטורי מעניין.
<יפתח רון טל: ב-96' החברה היא טריפל A, בשנות ה-90, זאת אומרת היא חברה ברמת הדירוג הגבוהה ביותר, החוב שלה יחסית לחברות כדוגמתה הוא חוב נמוך אפילו, אפשר להגיד, היא מאוד יציבה.
<יפתח רון טל: מה קורה ב-96'?
<יפתח רון טל: לא סתם נגמר הזיכיון, מחוּקק חוק משק החשמל.
<יפתח רון טל: חוק משק החשמל, אחד הסעיפים הקשים ביותר מבחינת חברת החשמל זה הוצאת רשות החשמל מתוך משרד האנרגיה והפיכתה לרשות עצמאית שלא מתעסקת עם פיתוח המשק, מתעסקת רק עם התעריף.
<יפתח רון טל: אתה רואה מה קורה בנסיבות של שליטה חיצונית של תעריף שאיננו אחראי, איפה שיש סמכות אבל אין אחריות, מתפתח החוב.
<יפתח רון טל: למה החוב הזה מתפתח?
<יפתח רון טל: כי חברת החשמל היא ספק שירות חיוני, היא מחויבת לפתח בין תחנה לשתיים לשנה בגלל הצמיחה שיש, אבל אין לה את ההון העצמי לזה ואז מתחיל תהליך של גיוסי כספים מטורפים, כנראה לא הייתה ברירה אחרת, שמביאים את החברה לפי שניים וחצי או פי שלושה מהחוב שהיה לה ב-96'.
דוד אמסלם: אבל רשות החשמל, יש שם איזה שהוא היגיון סביר, בסופו של דבר הכול צריך לבוא לידי ביטוי גם בתעריף, כולל ההשקעות.
<יפתח רון טל: מה אתה אומר?
<יפתח רון טל: יושב ראש הוועדה, עופר הוא ותיק והוא גם מנכ"ל, אני יכול להרשות לעצמי קצת יותר.
<יפתח רון טל: רשות החשמל כרשות עצמאית למעשה נשלטת באותם ימים, אני לא מדבר היום, על ידי האוצר, לאוצר יש את האידיאולוגיה נוסח שנות ה-90, שזה הפרטה של משק החשמל, זה גם מופיע בחוק, דרך אגב, ולמעשה הכלל הוא כלל נורא פשוט, מה שלא הולך בכוח הולך ביותר כוח ופשוט מורידים את חברת החשמל, אני לא הייתי אז בתפקיד, רואים את זה, על הברכיים באמצעות תעריף שלא מכסה, לא רק את העלויות, איננו מכסה את הצורך בהשקעות באותם מקומות שבהם אתה חייב לפתח.
<יפתח רון טל: אתה בונה תחנות כוח, איפה אתה לא בונה?
<יפתח רון טל: את הקווים.
<יפתח רון טל: ואז מתפתח פער בקווי ההולכה שתפס בעשר השנים האחרונות סדר גודל של פער של בין 800 למיליארד שקל בשנה.
<יפתח רון טל: זה הפער הגדול שלנו.
<יפתח רון טל: עכשיו, כשאתה בא לאנרגיה מבוזרת, אתה רוצה לעשות היום, בצדק, אנרגיה שהיא אנרגיה מהשמש, אנרגיה מהרוח, ההולכה חייבת להיות הולכה נורא חזקה, שם אנחנו צריכים את הכסף.
<יפתח רון טל: זו הבעיה שלנו היום.
<יפתח רון טל: אחת ההחלטות הכי חשובות שהתקבלו, אולי הרפורמה הבסיסית, זה לקחת את רשות החשמל, לחבר אותה למינהל החשמל ולהחזיר אותה אחר כבוד איפה שמתקבלות כל ההחלטות במשרד האנרגיה.
<יפתח רון טל: זה נעשה לפני שנה, לפי עניות דעתי כבר רואים את התוצאות של זה.
<יפתח רון טל: למרות שיש לנו ביקורת כבר רואים את התוצאות.
<יפתח רון טל: יש מישהו אחד שאמנם קובע את התעריף, אבל הוא גם אחראי על הפיתוח.
<יפתח רון טל: זה הסיפור.
דוד אמסלם: מה שאתה אומר בעצם היום, שבייצור בוודאי שיש תשואה למעלה מ-6%, אחרת אף משקיע פרטי לא ייכנס לייצור.
דוד אמסלם: זה המינימום, לדעתי אפילו קצת יותר.
<יפתח רון טל: התשואה היא לא לחברת חשמל.
דוד אמסלם: לא, אתם הרי קונים את זה מהם, בגלל שבסופו של דבר אתם גם עושים את ההולכה.
דוד אמסלם: אם לא יהיה לו 6% הוא לא ייכנס, אז אני מניח שאתם מתיישרים סביב הנושא של הייצור, הרי לא יעלה על הדעת שאתם תייצרו בתשואה של 2% ומישהו אחר פרטי, שאתם רוכשים ממנו, תהיה לו תשואה של 6%-7%.
<יפתח רון טל: יש לו תשואה הרבה יותר גדולה, ודאי שזה קורה.
דוד אמסלם: אני מבין שהבעיה היא בהולכה, בגלל ששם הבעיה.
<יפתח רון טל: הבעיה הגדולה היא בתעריף ההולכה והחלוקה, כי הרעיון הוא שעלויות הבנייה של התחנה מכוסות על ידי התעריף, הדלקים הם מה שנקרא פסט טרו, בכל מקרה, מה שאתה מוציא זה מה שאתה מקבל, גם לא אמור להיות לך רווח על הדלק, על הגז או על הפחם, ובסופו של דבר יש תשואה מסוימת על ההשקעה.
<יפתח רון טל: הבעיה היא שההסדרות הקודמות יצרו מצבים של 21% ו-26% תשואה על ההון לתחנות הכוח הפרטיות ומכיוון שחלקן ציבוריות אפשר לראות את זה, גם דוראד וגם OPC וגם דליה, תשואות ענקיות להון, בגלל הסדרות פחות נכונות, נקרא לזה, וחברת החשמל נשארה עם תשואה מינימלית על אמצעי הייצור שלה וגם על אמצעי ההולכה והחלוקה, שזה הבסיס.
<יפתח רון טל: עכשיו פה אפשר לראות את הבעיה שלי.
<יפתח רון טל: אנחנו צריכים להחזיר חוב ב-2017, קרן וריבית 7 מיליארד ו-2018 8 מיליארד.
דוד אמסלם: כמה מתוך זה ריבית?
<יפתח רון טל: זה בערך 5.5 מיליארד, זה הקרן.
<יפתח רון טל: הריבית היא מיליארד ומשהו.
<יפתח רון טל: זה הגיוסים שלנו.
<יפתח רון טל: אנחנו רק עכשיו גייסנו 1.4 מיליארד בריבית מצוינת בשוק ההון.
<יפתח רון טל: שוק ההון מאמין בחברה ואפשר לנו לגייס ממש בשבוע שעבר 1.4 מיליארד בריבית יחסית טובה.
<יפתח רון טל: המדד המרכזי שמודדים חברות חשמל זה נושא של אי אספקה, זה כמה דקות בממוצע אנחנו לא מספקים חשמל.
<יפתח רון טל: אפשר לראות שבסך הכול במשך השנים החברה ירדה מ-800 דקות, שזה מאוד מאוד גבוה, בשנות ה-80, ועד לרמה של 170 דקות.
<יפתח רון טל: פה היו שתי סופות, אני מזכיר, הסופה של השלג בירושלים וסופת אוקטובר, שהייתה באזור השרון, אבל אנחנו רואים שבסך הכול אנחנו חוזרים חזרה לקו המגמה.
<יפתח רון טל: אנחנו טיפה מעל הממוצע האירופאי, השאיפה שלנו היא להגיע לאזור ה-100 דקות, מכל הסיבות של אי אספקה, שזו רמה טובה.
<יפתח רון טל: אנחנו כרגע, דרך אגב, ברמה יותר טובה מארצות הברית מבחינת דקות אי אספקה.
<יפתח רון טל: אנחנו מחזירים אספקה לצרכנים יותר מהר מהאמריקאים.
דוד אמסלם: כשאתה מדבר על דקות אספקה אתה מדבר על כל המדינה או בחלקים מהמדינה?
<יפתח רון טל: זה כל המדינה בממוצע, על כל משקי הבית.
<יפתח רון טל: זה לא על לקוח מסוים, זה ממוצע כללי.
<יפתח רון טל: הרוב זה כמובן הפרעות שנגרמות מהרשת, בעיקר בגלל מזג אוויר.
<יפתח רון טל: היום כמעט שאין הפסקות חשמל בגלל שאין מספיק חשמל.
<יפתח רון טל: אין מצב כזה.
<יפתח רון טל: כאן ההשקעות במערכת ההולכה והחלוקה, אנחנו מחלקים את זה למטה במערכת החלוקה, שזו המערכת שמגיעה לבתים, מערכת ההולכה, אתם רואים את ההשקעות פה שגדלו ל-700 מיליון ול-800 מיליון.
<יפתח רון טל: בשנה שעברה, שוב, כ-700 מיליון, ופה זה החיבורים לבתים, מה שאנחנו קוראים חל"ב, זה ההשקעות בבתים חדשים.
איתן ברושי: ההשקעות שלכם זה 100% והייצור שלכם הולך ופוחת, אז נפתחת פה דלתא.
איתן ברושי: זאת אומרת אתה משקיע גם באנרגיה הפרטית, האנרגיה הפרטית תגיע ל-35%-40%, אתה תייצר פחות ואתה צריך להחזיר חובות של מערכת שאתה - - -
<עופר בלוך: נכון, לכן הדיון שלנו על ה - - -
דוד אמסלם: הוא גובה בהולכה, זה לא חינם.
איתן ברושי: אבל נוצר פה פער.
איתן ברושי: אתה אומר שגם גודל החוב וגם השקעות נוספות ישאירו אותך הרבה זמן עם החוב הזה.
<עופר בלוך: אל"ף, אנחנו מצליחים להוריד את החוב.
<עופר בלוך: הדיון שלנו עם רשות החשמל בנושא תעריף ההולכה והחלוקה הוא על התשואה, איך אנחנו מגיעים למצב שאנחנו מקבלים תשואה הולמת על ההשקעות שלנו במערכת ההולכה והחלוקה שיאפשרו לנו להמשיך - - -
איתן ברושי: הממשלה לא תעלה את המחירים לאזרחים?
<עופר בלוך: אני חושב שהשינוי בהרכב האנרגטי לכיוון הגז אמור בסופו של דבר, בטווח הארוך, להוזיל את המחירים, כי הדלק הוא מרכיב מאוד מאוד מרכזי בייצור החשמל.
<עופר בלוך: אז אולי לא יורידו, אלא ישמרו על מחיר פחות או יותר זהה, אבל את הפער הזה ייתנו לפיתוח מערכת ההולכה והחלוקה, אחרת אנחנו נהיה בבעיה פה.
<עופר בלוך: אפשר לראות פה את מחיר החשמל, גם זה נקודה שלא כולם מכירים אותה, שישראל נמצאת במקום טוב ואפילו נמוך יחסית למדינות ה-OECD במחיר החשמל.
<עופר בלוך: אפשר לראות שהמדינות שבהן החשמל הוא מאוד יקר זה אירלנד, אנגליה.
<עופר בלוך: דרך אגב מדינות שעברו הפרטה מלאה של משק החשמל לפני 15 ו-20 חשמל, היו להן בעיות אדירות והיום המחירים מאוד מאוד גבוהים.
<עופר בלוך: לצד זה מדינות שמשקיעות הרבה מאוד באנרגיה מתחדשת, כמו גרמניה, גם שם התעריף הוא גבוה באופן יחסי, די מהותית יחסית אלינו.
<עופר בלוך: אנחנו פה.
<עופר בלוך: סוגיית הגז הטבעי.
<עופר בלוך: יפתח עמד על זה.
<עופר בלוך: סוגיית היתירות היא בעיה ענקית בשנים הקרובות, עד שיהיה לנו עוד מאגר.
<עופר בלוך: דיברנו על ההתייעלות של חברת החשמל, בסופו של דבר כמות הלקוחות הולכת וגדלה, תוספת של בתי אב, מפעלים, מרכזים מסחריים וכן הלאה, מ-2.5 מיליון לקוחות ך-2.7.
<עופר בלוך: כמות העובדים בחברת החשמל הולכת ויורדת.
<עופר בלוך: זה בפירוש תהליך של התייעלות שאנחנו מובילים אותו בחברה בשנים הקרובות והוא, תיכף אני אעמוד על המרכיבים הטיפה יותר רכים שלו, הוא חלק מהעניין.
<עופר בלוך: בהיעדר רפורמה כוללת, אנחנו עושים שינוי מבני בתוך החברה, אנחנו מייעלים את החברה, משנים את המבנה הארגוני למבנה שמותאם למשימות שלנו ובסופו של דבר רוצים להגיע לחברה הרבה יותר יעילה, אבל שמסוגלת להעסיק את העובדים ולספק להם פרנסה הוגנת.
<עופר בלוך: טיפה על משק החשמל בראייה עתידית.
<עופר בלוך: גם פה יפתח נגע בדברים.
<עופר בלוך: אנחנו היום משקיעים השקעות מאוד גדולות ברשת הולכה וחלוקה חכמה.
<עופר בלוך: בלי רשת הולכה וחלוקה חכמה אנחנו לא נצליח להכניס את האנרגיות המתחדשות ואת האנרגיות המבוזרות ברמות שהמדינה רוצה מאיתנו.
<עופר בלוך: אלה השקעות כבדות מאוד, למעשה חברת החשמל עוברת להיות יותר ויותר חברת IT, חברת מחשבים, עם כוח אדם שהוא צריך להתמחות בנושאים הללו, יחד עם זה הנושא של אגירת אנרגיה ואנרגיה מבוזרת, אתגרים מאוד מאוד גדולים שאנחנו מתמודדים איתם ומפתחים אותם על מנת להיות מסוגלים באמת לספק את מה שצריך לאוכלוסייה.
דוד אמסלם: מה הכיוונים שלכם, מה בכלל הכיוונים בעולם לגבי הנושא של אגירת אנרגיה?
דוד אמסלם: הרי חוץ מהסיפור של האנרגיה השאובה.
<עופר בלוך: יש בעולם התפתחות אדירה של אגירת אנרגיה באמצעות סוללות.
<עופר בלוך: המובילה העולמית בעניין הזה זו טסלה, חברה אמריקאית, היום היא כבר מעמידה במקומות מסוימים אגירה כי בלי אגירה קשה מאוד לעשות אנרגיה מתחדשת.
<עופר בלוך: האנרגיה המתחדשת מתנהגת לפי השמש, אנחנו צריכים לצרוך את האנרגיה כשהאזרחים רוצים, האיזון צריך להיות באמצעות אגירה.
<עופר בלוך: יש היום התפתחויות משמעותיות בתחום הזה, עדיין לא הגענו לרמה שמחיר אגירת האנרגיה הוא כלכלי לחלוטין, אבל יש בזה התפתחויות, אני מעריך שבעשור הקרוב זה יהיה תחום שיתפתח בצורה מאוד מהירה.
<עופר בלוך: אנחנו לומדים אותו, משקיעים בו על מנת להיות מסוגלים להיכנס אליו כשצריך.
דוד אמסלם: דרך אגב, הנושא של אגירת האנרגיה הוא משמעותי לגבי הנושא של האנרגיות המתחדשות, כי בסך הכול כשאתה מייצר אתה מחליט כמה אתה רוצה לייצר לפי ה - - - זאת אומרת אתם רוצים להיכנס גם לתחום הזה?
<יפתח רון טל: אגירה היא הולכה.
דוד אמסלם: הבנתי, זה חלק מההולכה?
<עופר בלוך: זה חלק מההולכה.
<יפתח רון טל: אנחנו נכנסנו כבר לנושא של אגירה ושל רשת חכמה, אנחנו חושבים שאם רוצים לתת את התנופה שמגיעה למדינת ישראל בנושא האנרגיות הירוקות, זה פשוט אווילי שלא ניכנס לזה.
<יפתח רון טל: אבל זו החלטה שלכם.
<יפתח רון טל: זה קיים ואין לנו אישור.
<עופר בלוך: זה גם אגירה בהולכה וגם אגירה בחלוקה.
<עופר בלוך: לדוגמה רכב חשמלי הוא סוג של אגירה, כי הרכב משך רוב היום מחובר לחשמל עם מצבר ואם אנחנו לא נדע מה קורה עם הרכב הזה תהיה לנו בעיה מאוד מאוד גדולה לשלוט בכל מה שקורה ברשת.
<עופר בלוך: ולכן גם נושא הרכב החשמלי וגם נושאים אחרים הם חלק ממערכת ההולכה והחלוקה.
<עופר בלוך: הנושא של העסקה מגוונת, יש לנו כמעט 8% של אנשים שמועסקים מה שאנחנו קוראים בהעסקה רבגונית, גם מהמגזר החרדי, גם בני מיעוטים, הנושא של נכים ובעלי מוגבלויות שהוא מאוד מאוד מפותח בחברה, אנחנו נעבור 2.5% השנה.
<עופר בלוך: יש לנו נוער עובד שגם עובד בחברה ולומד במקביל.
<עופר בלוך: אנחנו משקיעים הרבה מאוד בפריפריה, בסטודנטים מהפריפריה.
<עופר בלוך: בסך הכול פרויקט מאוד מאוד מאוד מרכזי שמנוהל בצורה מרוכזת מהנהלת החברה ויש לנו הישגים ואנחנו רוצים כמובן, שואפים להרבה יותר, כמה שניתן.
<עופר בלוך: תודה.
<עופר בלוך: אם יש שאלות אני אשמח לענות.
נאוה בוקר: יש פה אפליה, יוצאי אתיופיה 1.3, תימנים זה - - -
דוד אמסלם: נתקן את זה, נעשה על זה דיון.
<יפתח רון טל: אני רוצה להגיד שניים שלושה דברים יותר ספציפיים שאנחנו חושבים שנכון שנעביר לכם את זה.
<יפתח רון טל: נושא ראשון זה הנושא של ההחלטה על שימור יחידות 1-4, שהוא ממש היום אקטואלי.
<יפתח רון טל: התקבלה החלטה, אני יודע שגם אתה היית מעורב בה, החלטה שהיא החלטה אסטרטגית מאוד נכונה.
<יפתח רון טל: ברור שארגון העובדים לא אוהב אותה, אבל חברת החשמל, לא שהיא בעדה, היא חושבת שאין דרך אחרת.
<יפתח רון טל: למעשה לסגור את תחנות 1-4.
<יפתח רון טל: יש שש יחידות פחמיות במדינת ישראל - - -
<יפתח רון טל: עשר, סליחה, שש באורות רבין וארבע באשקלון.
<יפתח רון טל: מתוך העשר האלה יש ארבע ישנות, פה, שהן נקראות 1-4, המפורסמות, ושתיים, היותר חדשות, נקראות 5-6, ובאשקלון עוד ארבע.
<יפתח רון טל: לגבי ארבע באשקלון ו-5 ו-6 כאן, יש את פרויקט הפחתת הפליטות, שאתם תראו אותו, תתוודעו אליו, פרויקט שמוריד בצורה דרמטית את זיהום האוויר ביחידות האלה.
<יפתח רון טל: אבל יש ארבע יחידות ותיקות שהוחלט שלא מפתחים להם מתקן להפחתת פליטות אלא סוגרים אותן במתכונת של שימור, זאת אומרת הן מפסיקות לעבוד אבל שומרים אותן למצבי חירום.
<יפתח רון טל: זו החלטה מאוד נכונה ברמה האסטרטגית, בשני תנאים, אחת, שהם יישארו בשימור באמת, ושתיים, שבמקומן ייבנו פחות או יותר באותו היקף שני מחז"מים הכי מתקדמים בעולם בניצולת של 60%, שזה למעשה משרת גם את הגז, משרת את כל מה שאתם לא רוצים.
<יפתח רון טל: למעשה היום עומדים בפני החלטה האם להקים את שני המחז"מים האלה כאן באורות רבין, או באיזה שהוא מקום אחר, כאן באזור.
<יפתח רון טל: יעקב אדרי לא פה, אבל הוא יבוא בצהריים ויגיד לכם מה דעתו על זה.
<יפתח רון טל: אנחנו חושבים שללכת עכשיו ולהקים שתי תחנות מחז"מים גדולות ולפצוע עכשיו שטח נוסף בשרון או בעמק חפר, או באזור חדרה, במקום להקים אותם כאן, איפה שכבר ממילא מקימים חשמל, זה פשוט לא נכון.
<יפתח רון טל: זה לא הגיוני.
<יפתח רון טל: יותר מזה, גם העברנו את העמדה הזו לשר האנרגיה, שר האנרגיה עוד לא החליט בנושא, אבל אנחנו חייבים להגיד את עמדתנו.
<יפתח רון טל: לפי דעתי זה ייצא גם יותר זול - - - לא לפי דעתי, זה ייצא יותר זול במאות מיליונים, כי אתה ליד הים, אתה עושה קירור מים, שזה הקירור הכי אפקטיבי, ואתה מחובר למערכת ההולכה, אתה כבר לא צריך לפתח - - - כי כל תחנה שלא תקים אתה צריך גם להביא אליה הולכה ולהוציא ממנה בתחנת משנה, תחנה שמוציאה את החשמל - - - איך זה נקרא?
<עופר בלוך: תחנות מיתוג ותחנות - - -
<יפתח רון טל: לא משנה, הוצאת האנרגיה מתוך התחנה.
<יפתח רון טל: ויש עוד מרכיבים בתוך התחנה, הגז אפילו עובר פה קרוב.
<יפתח רון טל: לכן לדעתנו זה לא הגיוני, אל"ף, מבחינת העלות, בי"ת, מבחינת מהירות ההקמה.
<יפתח רון טל: כאן יש כבר סטטוטוריקה, זה שטח שמיועד לייצור חשמל, אני רוצה לראות עכשיו סטטוטוריקה בעמק חפר.
<יפתח רון טל: אז יש איזה קיבוץ שרוצה לעשות כסף, על הגב של הבריאות של התושבים, שיעשה כסף במקום אחר.
<יפתח רון טל: יש כבר הזדמנות לא לפצוע שטח.
איתן ברושי: במקום להגיד שיש לך ויכוח עם האוצר אתה מכניס את הקיבוצים.
איתן ברושי: דווקא שני קיבוצים החליטו שהם לא רוצים, משמרות ורגבים.
<יפתח רון טל: לא, אני עם הקיבוצים, לא נגד.
איתן ברושי: לא, יש מגמה באוצר לחסל אתכם, עכשיו תלבישו את זה על כל מי שאתם רוצים.
איתן ברושי: הם רוצים להקטין אותך, בסוף לא יהיה חברת חשמל.
איתן ברושי: האוצר מומחים בחיסולים, הבעיה שלך זה עם האוצר, לא עם אף אחד אחר.
איתן ברושי: צריך להגיד את האמת.
<יפתח רון טל: אני קיבוצניק בדיוק כמוהו, שלא תחשוב.
דוד אמסלם: יש לו בעיה עם האוצר.
<יפתח רון טל: אני אומר לך במלוא הכנות, נכון שלא רוצים שחברת החשמל תפתח עוד תחנות, זה נראה לי מאוד שלומיאלי, לא הגיוני עכשיו שלא אנחנו נקים את התחנות.
<יפתח רון טל: זו העמדה שלי, בסוף יחליטו מה שרוצים.
דוד אמסלם: אני אגיד לך, הרי דיברת איתי על זה בעבר, אני ישבתי עם שר האנרגיה בנושא לפני שבועיים - - -
<יפתח רון טל: הוא עוד לא החליט.
דוד אמסלם: אבל יש עוד צד למטבע.
דוד אמסלם: אני לא רוצה לפתוח את זה לפה לדיון, אבל אני אומר לכם, זה סיפור של שיתוף הפעולה של ועד העובדים כאן וכו', זה לא שחור לבן.
דוד אמסלם: אני מניח שאם בסופו של דבר לא יהיו הפרעות - - - הרי ברור דבר אחד, לי זה ברור, שבלי קשר לחברת החשמל, שהיא חברה מאוד חשובה, עם ישראל לא פחות חשוב, אולי קצת יותר, ולכן אם בסוף תהיה אנרגיה כאן שהייצור יהיה ייצור גז, בוודאי שהמדינה שואפת לשם, ובסופו של עניין לא תיפגע האספקה של הגז או הייצור על ידי ועד העובדים כאן, אז בוודאי שאני לא רואה בעיה למה לא לעשות את זה.
דוד אמסלם: אבל ברגע שיש הפרעות וכו', אז אני מניח שתמיד ימצאו איזה שהוא אפיק אחר יותר נוח ויותר טוב.
<יפתח רון טל: עזוב, אין שום הפרעות, ועד העובדים התגייס כולו ואני אגיד לך יותר מזה, אם אתה רוצה חלופה שתעבוד ב-2022, המשרד להגנת הסביבה קבע את יוני 2022 כמועד שבו סוגרים את ארבע היחידות וצריך שיהיו שני מחז"מים חליפיים, אין חלופה אחרת, לא משנה מה נגיד.
דוד אמסלם: אם אתם באמת רוצים שאני אתניע מהלך של דיון כזה, אני ישבתי עם שר האנרגיה וישבתי עם יושב ראש החברה לפני חודש והוא העלה בפניי את העניין, זה לא נכנס מפה ויוצא מפה.
דוד אמסלם: אם אתם רוצים באמת לסגור את כל הדיון הזה באופן מעשי, תגידו לי, אני אדבר איתו, נעשה דיון יותר משמעותי, בגלל שאני באמת מאמין שאנחנו צריכים, אחת, כפי שהוא אמר, ב-2022 כבר לייצר, זה פעם אחת, אנחנו לא מתכוונים לגרור את זה לעוד שנים קדימה, שתיים, שזה יהיה כמובן מגז, על זה אנחנו מדברים, ושלוש, שלא תהיה הפרעה של אף גורם כדי לדחות את זה וגם שזה יבוא לידי ביטוי גם בתעריף.
דוד אמסלם: אלה המרכיבים, אלה הנתונים על השולחן, הם פשוטים.