GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל גרמן: אני רוצה לשאול מספר שאלות, אני מסכימה עם חברי שחינוך זה הדבר הבסיסי ושלחינוך יש השפעה לטווח ארוך.
יעל גרמן: ישנם מספר דברים שניתן לעשות ואומר לך מה מפריע לי.
יעל גרמן: מפריע לי שכאשר מפנים בריש גלי וללא בושה בנות מהעדה האתיופית ולאו דווקא, גם בנות ממוצא תימני ולא נותנים להם להיכנס לבתי ספר מסוימים ושתינו יודעות למה הכוונה, לא ראיתי אפילו פעם אחת שפיטרו את המנהל או המנהלת בגין דבר זה.
יעל גרמן: זה דבר שאם היה נעשה, זה היה אומר את האמירה והיה שווה לפחות חמש שנים מכל מה שסיפרת לנו.
יעל גרמן: הייתי גם רוצה לדעת כמה מורים ומורות מיוצאי העדה האתיופית נמצאים במערכת החינוך והייתי רוצה לדעת גם כמה ערבים וערביות.
יעל גרמן: אנחנו יודעים שבמיוחד מהחברה הערבית הרבה בוחרים במקצוע ההוראה והרבה לא מוצאים לעצמם עבודה.
יעל גרמן: כך שהייתי רוצה לשמוע ממך כמה מנהלים פוטרו בעקבות אפליה בוטה גלויה וחסרת בושה?
<אסתר אדרי: אני אבדוק את זה ואחזיר לך תשובה.
<אסתר אדרי: אני כן יכולה להשיב לך על שילוב מורים ערבים ומורים אתיופים.
<אסתר אדרי: יש תכנית של כמה שנים של שילוב מורים ערבים בבתי ספר יהודים במקצועות אנגלית.
יעל גרמן: כמה?
<אסתר אדרי: אין לי את המספר המלא, אני אבדוק ואמסור.
יעל גרמן: כמה מנהלים - - -
<אסתר אדרי: כשאת מדברת על מורה ששולב, זה מנהל שרוצה אותו.
יעל גרמן: אני שואלת כמה מנהלים ערבים?
<אסתר אדרי: מנהלים ערבים בבתי ספר יהודים?
<אסתר אדרי: אין.
יעל גרמן: וכמה מיוצאי העדה האתיופית?
<אסתר אדרי: אבל אנחנו בונים עכשיו קבוצה לכך.
זאב בנימין בגין: באיזה מקצועות?
<אסתר אדרי: אנגלית ומדעים.
<אסתר אדרי: יש מחסור בשניהם ועודף במורים ערבים, אנחנו רוצים לשלב אותם.
זאב בנימין בגין: יש לזה חשיבות רבה מפני שכערבי מלמד ערבית, אצל התלמידים זה נתפס כמהות.
זאב בנימין בגין: כאשר הוא מלמד פיזיקה הוא נבחן על היכולת שלו ולא על המוצא.
<נועה נאמן: גם לחנך כיתה, לא רק מורים מקצועיים.
<אסתר אדרי: הם גם מחנכי כיתות.
זאב בנימין בגין: אזכיר דוגמה נאה, בכל זאת קורים גם דברים חיוביים בהקשר זה, שבין המנהל של בית ספר תיכון "הימלפרב" בירושלים ומנהלת בית הספר בלוד, יש חילופי מנהלים.
זאב בנימין בגין: פעם אחת הוא יורד ללוד מ"הימלפרב" ללוד ללמד אנגלית והמנהלת הערבייה מלוד מלמדת ב"הימלפרב" שזה בית ספר ממלכתי דתי, ספרות עברית.
זאב בנימין בגין: אם היינו יכולים להרבות בדוגמות כאלה זה טוב.
<אסתר אדרי: יש לי דוגמה נוספת, אנחנו עושים לימוד משותף בעיר רמלה של אנגלית של בתי ספר יהודים וערבים ביחד.
<אסתר אדרי: אנחנו מקדמים את הדברים האלה, יש עכשיו מיזם של בתי ספר תאומים שאנחנו מקדמים, בתי ספר שמתחברים אחד לשני ובכל הרבדים פועלים ביחד.
<אסתר אדרי: זה הכרת האחר.
<אורי נרוב: עורך-דין אורי נרוב מהמרכז הרפורמי לדת ומדינה.
<אורי נרוב: רציתי לשאול את נציגת משרד החינוך אם יש נגיעה בכל התכניות שאת מפרטת, לחינוך הממלכתי דתי ולחינוך החרדי?
<אסתר אדרי: לחינוך הממלכתי דתי, כן וגם לחרדי.
<אסתר אדרי: אני אהיה הגונה ואומר שיש מקומות בהם יותר קל ומקומות בהם יותר קשה.
זאב בנימין בגין: את שמוליק פגשתי ב-2012 כשעוד עסקתי בניסיון לקדם דעות לא בלתי גזעניות, שילוב החברה הבדואית במסגרת הממלכתית.
זאב בנימין בגין: הייתה לך ביקורת על הדרך בה הלכנו וזה לגיטימי.
זאב בנימין בגין: אנחנו לומדים גם מביקורת.
זאב בנימין בגין: לפני שנשמע את שתי"ל, חבר הכנסת אבו מערוף בבקשה.
עבדאללה אבו מערוף: תודה על הדיון, דיון חשוב מאוד.
עבדאללה אבו מערוף: אני אומר כמה דברים כלליים שנבין שכל עוד לא ניגע בבעיה עצמה, שהגזענות היא תרבות גזענית של מדיניות.
עבדאללה אבו מערוף: כל השיח שלנו יעשה "דליט" בעוד שבוע או עוד כמה ימים.
עבדאללה אבו מערוף: למה לטמון את הראש בחול?
עבדאללה אבו מערוף: ישנה מדיניות של גזענות.
עבדאללה אבו מערוף: אם נגיד את זה או לא נגיד את זה, זה ישננו.
עבדאללה אבו מערוף: חיכינו להגיד שיש עליה מאתיופיה וחיכינו עד דו"ח פלמור להגיד שיש גזענות?
עבדאללה אבו מערוף: אני אומר את זה בציניות.
עבדאללה אבו מערוף: מה אנחנו מקבלים מדו"ח פלמור?
עבדאללה אבו מערוף: המלצות לדין משמעתי.
עבדאללה אבו מערוף: זו לא בושה?
עבדאללה אבו מערוף: איך נילחם בגזענות אם לא נילחם במדיניות שישנה?
עבדאללה אבו מערוף: טוב שיש את המטה למאבק בגזענות והמרכז הרפורמי והאגודה לזכויות האזרח.
עבדאללה אבו מערוף: אבל במדינה מתוקנת, שאין בה מדיניות של גזענות, לא צריך את כל הארגונים האלה.
עבדאללה אבו מערוף: ישנה מדיניות של גזענות ובזה צריך להילחם.
עבדאללה אבו מערוף: לא רק בעניין של החינוך, עם כל הכבוד למשרד החינוך.
עבדאללה אבו מערוף: אם עד עכשיו אין למדינה את האמירה הנכונה, האמיצה, נגד תורת המלך, זה אומר דרשני.
עבדאללה אבו מערוף: מספיק להטמין את הראש בחול.
עבדאללה אבו מערוף: יש מדיניות של גזענות וסליחה שאני אומר את זה בנוכחות חבר הכנסת בגין, שאני יודע מה תפיסת העולם שלו ונפל עליו היום לנהל את ועדת הפנים.
זאב בנימין בגין: הנציג היחיד של הקואליציה.
זאב בנימין בגין: מדובר פה על הפקידות, הם לא אחראים על מדיניות.
זאב בנימין בגין: מדיניות זה אצלנו.
עבדאללה אבו מערוף: אני אומר באופן כללי, אני לא מאשים אותם.
עבדאללה אבו מערוף: חובתי להגיד את זה באופן כללי.
עבדאללה אבו מערוף: הייתי רוצה לשמוע כאן אמירה.
עבדאללה אבו מערוף: הדיון התחיל עם המשטרה ועם הדו"ח ועם הבחור שעושה עבודת קודש.
עבדאללה אבו מערוף: אבל זה לא זה.
עבדאללה אבו מערוף: נמשיך לעשות דין משמעתי, אמרה חברת הכנסת גרמן, כמה מנהלים פוטרו מעבודתם?
עבדאללה אבו מערוף: רק אז נדבר על שינוי מדיניות גזענית ואם תבינו אותי או לא תבינו זו בעיה שלכם.
עבדאללה אבו מערוף: מה אחת הסיבות שרבין ז"ל נרצח?
עבדאללה אבו מערוף: שהוא רצה לעשות שלום?
עבדאללה אבו מערוף: הרצח של רבין לדעתי היא לא בגלל הסתה אלא בגלל גזענות, כי הוא רצה לשנות תפיסת עולם במדינה הציונית שקיימת.
עבדאללה אבו מערוף: ראינו את השיח החברתי הפוליטי ב-94, איך שהוא התחיל להשתנות והשיח כלפי האזרחים הערבים השתנה.
עבדאללה אבו מערוף: זו הייתה אחת הסיבות לרצח רבין, לא רק בגלל שהוא רצה לעשות שלום.
עבדאללה אבו מערוף: שלום יהיה עם רבין או בלי רבין, עכשיו או עוד 60 שנה ואני מקווה שיהיה עוד שנה שנתיים.
עבדאללה אבו מערוף: זה יתרום להפחתת הגזענות.
עבדאללה אבו מערוף: צריך לגעת בבעיה עצמה.
עבדאללה אבו מערוף: יש מדיניות של גזענות ואת זה צריך למגר.
עבדאללה אבו מערוף: צריכים להיות חוקים שירתיעו.
עבדאללה אבו מערוף: כל עוד המדיניות לא משתנה, לממשלה, לא לאופוזיציה, אין את האומץ לחוקק חוק.
עבדאללה אבו מערוף: הצעתי חוק לפני חצי שנה בקשר לגזענות, להחמיר את הענישה על אמירות גזעניות והממשלה אמרה לא.
עבדאללה אבו מערוף: בסך הכול חצי שנה נוספת לענישה.
עבדאללה אבו מערוף: אני מקווה שמשרד המשפטים כאן וייתן את דעתו על העניין הפוליטי.
זאב בנימין בגין: תודה חבר הכנסת אבו מערוף, אני מסכים אתך לעיתים קרובות בדברים רבים, אני חושב שאין בעיתיות באכיפה משמעתית.
עבדאללה אבו מערוף: לא מספיק.
זאב בנימין בגין: דברנו אפליה ממסדית שיותר קלה לאיתור ויש בה איתות, כשננקטים אמצעים כשהיא לא עולה לכדי עבירה פלילית.
זאב בנימין בגין: אני גם חולק על ההנחה שהגברת הענישה בדרך-כלל מביאה פירות טובים, ראה דו"ח ועדת דורנר.
זאב בנימין בגין: אבל יש כלים משמעתיים שהם לדעתי מאוד חינוכיים, במיוחד כשהם מתפרסמים.
זאב בנימין בגין: לעונש עצמו אין כל-כך חשיבות.
זאב בנימין בגין: עצם הטיפול הוא זה שחשוב.
זאב בנימין בגין: התחילו רק עכשיו ונראה, אני לא אומר שאין בעיות, אבל לא תמיד הדיבורים וההכרזות שבאים מצד אנשי ציבור הן קואליציה והן באופוזיציה, לא תמיד מועילות.
זאב בנימין בגין: שמוליק משת"יל בבקשה.
זאב בנימין בגין: שתי"ל היא קבוצה שקשורה לקרן החדשה לישראל.
<שמוליק דוד: הדיון שלנו בדו"ח פלמור והדו"ח כשלעצמו מבורך ביותר.
<שמוליק דוד: יש 53 המלצות שבכללן הן ראויות, הן התהוו אחרי חשיבה רבה, אבל הן התקבלו באוגוסט שנה שעברה ואנחנו ביולי של השנה הנוכחית.
<שמוליק דוד: בינתיים יצא דו"ח חמור ביותר של מבקר המדינה שרק נותן רוח גבית לחשיבה שכלולה בדו"ח פלמור, שחיזק מאוד את הצורך בראיה כוללת.
<שמוליק דוד: הרבה תלונות מגיעות והן לא נתפסות בראיה כוללת, הן לא נבחנות בראיה כוללת, הן לא נבדקות.
<שמוליק דוד: אין לזה משמעות בסופו של חשבון.
<שמוליק דוד: מדובר על משרד החינוך, מבקר המדינה מוצא שמשרד החינוך מקבל הרבה תלונות של ילדות וילדים, למשל ממוצא מזרחי, שאינם נכנסים למוסדות מסוימים ואז התלונות האלה נבדקות כל-כך הרבה זמן שבסופו של דבר לפעמים לבדיקה אין ערך, או שהיא לא אפקטיבית או שהיא לא מגיעה לתוצאות, או שהילד כבר ויתר כיוון ששנת הלימודים התחילה.
<שמוליק דוד: גם כאשר הילד מתקבל למוסד חפצו, מתנכלים לו.
<שמוליק דוד: הצורך בדו"ח הזה חיוני.
<שמוליק דוד: המרכז להעצמת האזרח העביר לחבריה כנסת דו"ח מפורט על היישום ובמידה רבה אי היישום של רבות מהמלצות של הדו"ח.
<שמוליק דוד: הדבר המרכזי שכדאי שהוועדה הזאת תשים את אצבעה עליו, הוא שהדברים אינם זזים במהירות הנכונה.
<שמוליק דוד: למשל מדברים על מינוי של חצי משרה של ממונה למאבק בגזענות בכל אחד ממשרדי הממשלה.
<שמוליק דוד: העסק תקוע על ענייני תקנון בנציבות שירות המדינה ועל כל מיני החלטות שמחברות את התפקיד הזה לתפקידים אחרים.
<שמוליק דוד: האם זה נכון שהמשרות האלה עד לרגע הזה אינם מוצעות ואין התקדמות ביישום של המהלך הזה.
<שמוליק דוד: עוד מהלכים אחרים שהם תלויי נכונות ותלויי תקציב, שאינם מתבצעים.
<שמוליק דוד: מה שבוצע מבורך, אבל מה שלא בוצע צריך להטריד את הוועדה מאוד.
<שמוליק דוד: בנוסף לזה, חלק מהסיפור, נאמר בצדק בראשית הדברים על-ידי חברת הכנסת תומא סלימאן, עולה השאלה של הרחבה בתוכן שמחייבת גם הרחבה במשאבים כדי שאפשר יהיה להתמודד עם מגוון מופעי הגזענות, מגוון האוכלוסיות שיש להגן עליהם מפני פגיעה גזענית.
<שמוליק דוד: זה מצריך תקציב, זה מצריך דיון נוסף בדו"ח הזה, בראיה הרחבה שלו.
<שמוליק דוד: כלומר, בהסתכלות על כלל האוכלוסיות שיכולות ליהנות מהגנה כתוצאה מפעולה נכונה של הממשלה.
<שמוליק דוד: שנה זה הרבה זמן.
<שמוליק דוד: הגיע הזמן שדברים יקרו.
זאב בנימין בגין: כדי להיות קשורים למציאות, למשל לגבי השגת משרות.
זאב בנימין בגין: שנה להצגת משרה כלשהי איננה נחשבת לזמן ארוך במנגנון הממשלתי, אני אומר את זה מניסיון רב שנים.
זאב בנימין בגין: אני לא ממליץ על כך כמובן, אבל עד שאומרים שנה, זה עובר.
זאב בנימין בגין: ראיתי את הטבלה שמשווה את הדרישות להישגים, בכמה סעיפים יש התקדמות ובסעיפים אחרים אין.
זאב בנימין בגין: אני חושב שלא היה מישהו שצפה אחרת כשיצא הדו"ח הזה.
זאב בנימין בגין: לעניין הדיון הזה, בהערה ששמעתי מאבי, מורי, לפני שנים רבות, הוא אמר לי בחיוך, שים לב בני, כשמישהו אומר על פלוני יש בינינו הבדלי מנטאליות, הוא בדרך-כלל מתכוון לכך שהמנטאליות שלו היא יותר טובה.
זאב בנימין בגין: במרוצת השנים חשבתי שזו אבחנה דקה אבל קולעת.
<זיוה מקונן-דגו: זיוה מקונן דגו, מנכ"לית האגודה הישראלית למען יוצאי אתיופיה.
<זיוה מקונן-דגו: ראשית, תודה על הדיון אדוני היושב-ראש.
<זיוה מקונן-דגו: זה שיש הכרה בממשלת ישראל על גזענות שישנה והקמת הוועדה, זה מבורך ואנחנו שמחים על כך.
<זיוה מקונן-דגו: לצערנו כמובן, היינו שמחים שלא תהיה גזענות.
<זיוה מקונן-דגו: עם זאת, זה שראש הממשלה הטיל על ועדת פלמור לעסוק רק בגזענות של יוצאי אתיופיה זו בעיה חמורה.
<זיוה מקונן-דגו: כי מה לעשות, במדינתנו יש גזענות כלפי הרבה מאוד אוכלוסיות ולא רק כלפי יוצאי אתיופיה, אבל אני בהחלט מברכת את ההחלטה שלפחות ביישום כן יטפלו בכל סוגיות הגזענות ולא רק כלפי יוצאי אתיופיה.
זאב בנימין בגין: זה העיקר.
<זיוה מקונן-דגו: לכן אני מאחלת לעורך-הדין זנה בהצלחה רבה בתפקיד הזה.
<זיוה מקונן-דגו: חברת הכנסת סלימאן שאלה מה זו גזענות במדיניות.
<זיוה מקונן-דגו: אני רוצה לתת כמה דוגמאות כלפי יוצאי אתיופיה כדי להבין את מהות הסיפור.
<זיוה מקונן-דגו: כשלמשרד הקליטה יש נוהל ליציאה ממרכזי קליטה של העולים החדשים שמקבלים מענקים לרכישת דירה והוא קובע באיזה שכונות הם יכולים לממש את המענקים האלה ובאיזה שכונות לא.
<זיוה מקונן-דגו: באיזה רחוב כן ובאיזה רחוב לא ולסגור שכונות מסוימות שלא יכלים לקנות בהם, זו מדיניות גזענית.
<זיוה מקונן-דגו: הנוהל הזה קיים עדיין.
זאב בנימין בגין: אני מתפלא כי גם אודי ברבר עסק בזה במסגרת העבודה שלו.
זאב בנימין בגין: הבנתי ממנו בזמנו שזה מאחורינו.
זאב בנימין בגין: אני מודה לך שאת מעירה את זה שוב, אני שומע את ה ממש בפליאה.
<זיוה מקונן-דגו: זה קיים עדיין ביולי 2017.
<זיוה מקונן-דגו: דוגמה נוספת, כשמשרד החינוך יוכל לשתף פעולה עם רשויות מקומיות שמסלילים תלמידים יוצאי אתיופיה לבתי ספר מסוימים ורשויות מקומיות במובהק אומרים שרחוב כך וכך לבית ספר כזה, במיוחד בנתניה, יש בתי ספר עם 90% תלמידים יוצאי אתיופיה למרות שהתושבים בשכונה הם לא 90% יוצאי אתיופיה, זו גזענות.
<זיוה מקונן-דגו: כשאנחנו לאחר מאבק והמחאה שהייתה אלימה של משטרת ישראל ב-2015, שני המפכ"לים גם הקודם וגם הנוכחים אומרים שיש בעיה של שוטרים שעושים profiles בהתייחסות שלהם כלפי יוצאי אתיופיה, זה בעייתי אל הטיפול שהם נותנים זה להכניס ב-23 ישובים שוטרים קהילתיים באוכלוסיות עתירות יוצאי אתיופיה, אז אם זו לא גזענות, אני לא יודעת מה זו גזענות.
זאב בנימין בגין: תסבירי כי לא הבנתי למה כאן הבעיה?
זאב בנימין בגין: המפכ"ל דיבר זמנו על שיטור יתר, אני חשבתי שעצם האמירה, עצם ההכרה בבעיה היא כבר תחילתו של פתרון.
זאב בנימין בגין: אבל בעובדות שציינת, למה את רואה בזאת בעיה של גזענות?
<זיוה מקונן-דגו: כשהמשטרה אומרת שיש שיטור יתר היינו מצפים ששוטרים יקבלו עונש על שיטור היתר שלהם כלפי האוכלוסייה.
<זיוה מקונן-דגו: מה שקורה זה שהמשטרה אומרת שיש בעיה של היכרות בין תרבותית אז נעשה כשירות תרבותית, שהשוטרים ידעו קצת על האתיופים.
<זיוה מקונן-דגו: דבר שני הם אומרים יכניסו יותר שוטרים קהילתיים באותן שכונות שיש בהם ריכוז של יוצאי אתיופיה.
<זיוה מקונן-דגו: איך זה יכול להיות שמכניסים יותר שוטרים בשכונות האלה אם יש שיטור יתר?
<זיוה מקונן-דגו: אני לא מבינה את זה?
<זיוה מקונן-דגו: הסוגיה המהותית שבתפיסה שיש במשרד החינוך שהנוכחות של תלמידים יוצאי אתיופיה בכל המערכת הזאת היא לא חלק ממגוון החברה הישראלית.
<זיוה מקונן-דגו: אני אתן דוגמאות, יש לי חמישה ילדים שאחת מהן סיימה 12 שנות לימוד.
<זיוה מקונן-דגו: בכל הגנים שחמשת ילדי היו, לא הייתה בובה כהת עור אחת בגנים.
<זיוה מקונן-דגו: אדוני יודע שאנחנו 40 שנה בארץ.
<זיוה מקונן-דגו: איך ה יכול להיות שבכל ספרי הלימוד בבתי הספר היסודיים גוון העור שנוכח שם בתמונות הוא של לבנים, איך יכול להיות שהנוכחות שלי לא קיימת?
<זיוה מקונן-דגו: איך ההיסטוריה שלי לא נכנסת ללימוד ההיסטוריה של מגוון התרבויות והמורשות של ישראל.
<זיוה מקונן-דגו: צריך לטפל בהרבה מאוד דברים עמוקים בתודעה לפני שמתחילים לטפל בסוגיות המשמעותיות וזו המדיניות הגזענית.
זאב בנימין בגין: ראשית חוכמה היא כמובן חשיפה והעלאת הנושאים על סדר היום.
זאב בנימין בגין: נציגת המשטרה בבקשה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני נציגת משטרת ישראל באופן כללי אבל זה אגף משאבי אנוש והמכללה הלאומית לשוטרים.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני בהחלט חושבת שדו"ח פלמור הוא דו"ח חשוב.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: משטרת ישראל ממש לא המתינה לדו"ח הזה, היא כבר פועלת בשיא המרץ למעלה משנתיים והקימה ועדה גדולה ורצינית עם נציגים בעלי דרגות בכירות ביותר יחד עם נציגים מהקהילה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו הולכים יד ביד אתם והם גם מכוונים אותנו וממקדים אותנו.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: הטריגר להקמת הוועדה היה ההכאה של החיל יוצא הקהילה פיקדה ומאז, לא רק שאנחנו לא מניחים לנושא הזה שהוא בנפשנו, אנחנו משקיעים בזה הרבה מאוד משאבים.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: יש לנו סקר שבוחן את אמון יוצאי קהילת אתיופיה בעבודה המשטרה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: זה סקר שמבוצע אחת לשנה על-ידי חברות חיצוניות.
זאב בנימין בגין: היה כבר סקר?
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: היו כבר שני סקרים.
זאב בנימין בגין: אתם רואים התקדמות?
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: כן.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו רואים התקדמות בשנה השנייה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: לגבי תוצאות הסקר הראשון שנעשה, הוועדה הוקמה ביוני 2015 והסקר התבצע חודש אחרי, כמובן שהתוצאות שיקפו את המציאות.
<זיוה מקונן-דגו: ומה התוצאות שנתיים אחרי?
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: עליה של 8% בנתונים.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מדובר על תהליך רב שנתי, לא משהו מידי.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו עושים הרבה מאוד פעולות אני אשמח להציג אותם בקצרה בפני הוועדה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: הוועדה הזאת אושרה ותוקצבה בעשרות מיליוני שקלים על-ידי המשרד לביטחון פנים.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: השר, בגלל שהתכנית מבחינתו טובה, אימץ את התכנית וכמו כן ארגונים אחרים שייכים למשרד לביטחון פנים כמו כב"א, שב"ס מיישמים עכשיו את התכנית הזאת.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: לגבי התכנית, בראש ובראשונה נשיאת מצלמות גוף.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: החל מינואר 2018 יישא כל שוטר שטח, דהיינו סיור תנועה ושוטר עירוני, כל שוטר שיכול להגיע לסיטואציה של שוטר-אזרח, סיטואציה שבהרבה פעמים טעונה, יישא מצלמת גוף והסיטואציה הזאת תהיה מתועדת באמצעות אותה מצלמה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: זה יתחיל באופן הכי פרוש מינואר 2018, אבל השנה אנחנו עושים פיילוט שמכיל חמש תחנות שונות עם סקר מלווה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו מתייחסים מאוד ברצינות לפרויקט.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: שלחנו משלחות ללמוד בחו"ל איך זה מתבצע.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: בינתיים הנתונים מאוד טובים.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: המטרה של חלוקת מצלמות גוף לכל השוטרים, מדובר בראיות חקירתיות, מדובר בשמירה של החומרים הללו ליועץ משפטי.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: זה דבר אחד מאוד משמעותי.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו מגייסים גיוס מאסיבי של בני הקהילה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: יש יעד של 3% מבני הקהילה, כשהקהילה מונה 1.8% מכלל האוכלוסייה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו עומדים ביעד הזה ללא בעיה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני חייבת לציין שהשנה הוקמה מנהלת לגיוס מוסלמי, שם היעד הוא 7%-8% בשלב הראשון.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מדובר על מנהלת בראשותו של ניצב ממוצא מוסלמי והמטרה של המפכ"ל היא להפוך את משאטרת ישראל לתמונת מראה של אוכלוסייה שמשרתת אותה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: לא רק לגבי מוסלמים או יוצאי קהילת אתיופיה גם לגבי חרדים.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: גם שם עושים עבודה מאוד משמעותית.
זאב בנימין בגין: נאמר לי לפני חודשים אחדים שהוא מבקש להיכנס לבתי הספר התיכוניים אצל הערבים כדי להכין עתודה.
זאב בנימין בגין: הוא נתקל בקושי מסוים, האם יש התקדמות בעניין הזה?
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני אברר ואחזור עם תשובה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: רציתי להציג לגבי הצבת שוטרים קהילתיים.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: לא מדובר ב-23, מדובר ב-34 בריכוזי אוכלוסין של יוצאי קהילת אתיופיה.
זאב בנימין בגין: את רואה שזה מתפרש באופן שלילי, את יכולה להסביר את זה?
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מבחינתנו זה דבר מצוין.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אגב, זה לא רק יוצאי קהילת אתיופיה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: ממש לא.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני אסביר.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: שוטרים קהילתיים יש במשטרת ישראל כבר למעלה מ-20 שנה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מדובר בשוטר שנמצא בקהילה מסוימת, בשכונות מסוימות, כשהמטרה שלו זה היכרות של השוטר הקהילתי שמוצב שם ומכיר את כל הבעיות של האוכלוסייה, מכיר כל בית ספר.
זאב בנימין בגין: את יכולה לפרט את הביטוי "שכונות מסוימות"?
זאב בנימין בגין: מה מאפיין את ה"מסוימות" שלהן?
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מדובר גם בקרב האוכלוסייה הערבית, גם בקרב אוכלוסייה חרדית - - -
זאב בנימין בגין: מה מאפיין אותם?
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: הרבה פעמים אלה שכונות חלשות יותר עם פשיעה יותר מאסיבית.
זאב בנימין בגין: מאפייני פשיעה?
זאב בנימין בגין: עבריינות?
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: כן, עם מאפייני פשיעה רחבים יותר מאשר לכלל האוכלוסייה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: כאשר המטרה היא הפוכה ממה שהוצג כאן.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו גאים בשוטרים קהילתיים שנבחרים בפינצטה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מה שקורה עם סייר, הוא מגיע, לוקח את האירוע ורץ לאירוע הבא.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: שוטר קהילתי הוא קבוע, נמצא בשכונה, מכיר את האוכלוסייה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אגב, זה לא התחיל עם יוצאי קהילת אתיופיה, ממש לא.
<זיוה מקונן-דגו: זה לא משנה, המפכ"לים אומרים שיש שיטור יתר כלפי יוצאי אתיופיה ואת אומרת שמכניסים 38 שוטרים - - -
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: זה ממש לא שיטור יתר.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: להפך.
<זיוה מקונן-דגו: את אומרת שהאתיופים - - - אתיופים עבריינים.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו רואים את זה אחרת.
זאב בנימין בגין: אני מבקש ממך, אם תוכלי להגיע לסיום.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: שיבוץ של דוברי שפות במוקדי המשטרה.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: גם מוקד 100 שהוא מוקד חירום, גם מוקד 110 שהוא מוקד מידע.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: פרישה רחבה של מתורגמנים.
<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: ברשותך עוד שני דברים.
זאב בנימין בגין: זה מספיק, השאר במצגת הבאה.
זאב בנימין בגין: היו הערות חשובות.
זאב בנימין בגין: האגודה לזכויות האזרח בבקשה.
<דבי גילד-חיו: רציתי באופן כללי לברך על הדו"ח של פלמור ועל הקמת היחידה המיוחדת ולאחל למנהל החדש בהצלחה בתפקידו.
<דבי גילד-חיו: גם על התפיסה שרואה את הגזענות כמכלול ורוצה לטפל בכל הדברים, זה מאוד חשוב ואנחנו מברכים על זה.
<דבי גילד-חיו: לפני שאכנס לפרטים של הדו"ח רציתי להגיד משהו כללי.
<דבי גילד-חיו: יש מישור מעשי של איך מיישמים את הדו"ח הזה ואיך עובדים על זה ותפיסות של גזענות, אבל כמו שנאמר קודם, גזענות זה עניין חברתי תפיסתי שצריך לטפל ולשנות אותו.
<דבי גילד-חיו: לצערי על המנהיגים במדינה הזו מוטל תפקיד מרכזי, אולי הכי חשוב במדינה, להוביל את השינוי הזה.
<דבי גילד-חיו: לא רק שהם לא הולכים בכיוון הזה, אלא שלדעתי הם מזיקים ומוסיפים לכיוון הזה של פרקטיקות גזעניות ושל חשיבה גזענית.
<דבי גילד-חיו: קשה מאוד ביד אחת להוציא דו"ח יפה ולדבר על שינויים וטיפול בגזענות וביש השנייה כל הזמן ליצור עוד הסתה ועוד הפרדה ועוד הסתכלות ג\
<דבי גילד-חיו: ענית על קבוצות שונות באוכלוסייה.
<דבי גילד-חיו: ככל שהגזענות יותר רחבה ויותר גדולה והתפיסות כאלה, אז מן הסתם צריך יותר ויותר כלים אחרים שזה אומר חוקים ומסגרות וטיפול פרטני, לזה הגענו, שאנחנו צריכים 53 המלצות כדי שטכנית נצליח להשתלט על תופעות הגזענות, בגלל שהתפיסות הן כאלה גזעניות שאין לנו ברירה אלא להישען על כל מיני חקיקות ונהלים.
<דבי גילד-חיו: קשה עכשיו להיכנס לפרטים, כל אחד מהסעיפים יכול להוות דיון בפני עצמו.
<דבי גילד-חיו: למשל הדברים שנאמרו על-ידי משרד החינוך.
<דבי גילד-חיו: אני רוצה לבקש מהוועדה, יש גוף מתחלל וזה מאוד חשוב, אבל חשוב שהוועדה תיקח על עצמה כסיכום הדיון שבאופן קבוע ושיטתי, מידי פעם, יגישו דו"ח אפילו כתוב, עם כל הסעיפים, מה יושם ומה לא.
<דבי גילד-חיו: יש הרבה דברים שמצריכים תקציבים כמו תקנים לחינוך למשטרה ודברים אחרים.
<דבי גילד-חיו: יש הצעות חוק שצריך לקדם, יש נהלים שצריכים לכתוב ועוד דברים.
<דבי גילד-חיו: הכנסת יכולה לעזור ולתת רוח גבית ולפקח שהדברים אכן קורים.
<דבי גילד-חיו: כי להיכנס עכשיו לעומק של כל סעיף זה בלתי אפשרי.
<דבי גילד-חיו: זה הדבר העיקרי שהייתי רוצה שהוועדה תיקח על עצמה.
זאב בנימין בגין: ניקח זאת לתשומת לבנו.
זאב בנימין בגין: אני אעביר את הדברים ליושב-ראש הוועדה, אני רק ממלא מקום.
זאב בנימין בגין: מרכז טבקה בבקשה.
<פנטהון אספה דויט: אני מברך על הדיון הזה, זה דיון מאוד חשוב.
<פנטהון אספה דויט: אפתח ואומר שהייתי חבר בשולחן העגול שסייע בהכנת הדו"ח.
<פנטהון אספה דויט: אני מברך את עורך-דין קובי זנה ומאחל לו בהצלחה.
<פנטהון אספה דויט: היחידה הזו לא יכולה להשיג את המטרה שלה אם לא נעל גם מבחינת חוק העונשין לגזענות, אולי אפילו להשוות אותו להטרדה מינית.
<פנטהון אספה דויט: צריך לנקוט בהליך חקיקה או טיפול בחוק.
<פנטהון אספה דויט: בלי הסנקציות האלה לא נעשה די.
<פנטהון אספה דויט: נלסון מנדלה אמר שאדם לא נולד לשנוא או להיות גזען, אלא הוא חונך כך.
<פנטהון אספה דויט: אני מאמין בזה.
<פנטהון אספה דויט: אני חושב שמערכת החינוך היא היסוד בה אנשים או חברה יכולה להיות חברה גזענית או חברה לא גזענית.
<פנטהון אספה דויט: אני מתבטא בחברה לא כי אני מכליל אותם, אבל לצערי מריבוי המקרים של הגזענות, ההכללה הזו מתבקשת, למרות ובמדינה הזו יש גזענים אבל לא כל החברה גזענית.
<פנטהון אספה דויט: אני אספר על כמה מקרים שטפלנו בהם.
<פנטהון אספה דויט: כגוף שנותן סיוע משפטי ללא עלות פונים אלינו מקרים שונים, בין היתר פונים אלינו אנשים שנתקלו בבעיות.
<פנטהון אספה דויט: לדוגמה ספרי לימוד במגזר החרדי, שני מקרים שטיפלנו בהם.
<פנטהון אספה דויט: לפני כשנה ספר לימוד במגזר החברים, סיפור על פורים על שתי בנות שהולכות לבית ספר ומדברות ביניהן שיתחפשו לכושית, נדבר בכושית ובסופו של דבר הן תוהות אם יוכלו לפגוש אותם בבית הספר שלהן.
<פנטהון אספה דויט: סיפור נוסף שנתקלנו בו לפני כמה חודשים בספר גיאוגרפיה, שוב במגזר החרדי, שמדברים על אפרו-אמריקאים ככושים.
<פנטהון אספה דויט: הם אומרים, לא כל הכושים מטומטמים ופרימיטיביים, יש כאלה שהם לא.
<פנטהון אספה דויט: בשני המקרים פנינו למשרד החינוך ושני המקרים טופלו.
<פנטהון אספה דויט: במקרה הראשון כבר יצא ספר חדש והספר השני כרגע בתהליך.
<פנטהון אספה דויט: אלה שני מקרים שנתקלנו הם, אני בטוח שיש הרבה מאוד מקרים.
<פנטהון אספה דויט: אני שואל, איפה משרד החינוך?
<פנטהון אספה דויט: כאשר הרגולטור שהוא משרד החינוך מאשר ספרים כאלה, איך הם לא נתקלים בזה ופותרים את הבעיות מלכתחילה?
<פנטהון אספה דויט: ילדים שגדלים לומדים מהסיפורים האלה איך לא צריך להיות.
זאב בנימין בגין: אלה דוגמאות חשובות.
זאב בנימין בגין: לפחות יש פרי לעמלכם, אחרי שפניתם הייתה פעולה.
<פנטהון אספה דויט: אבל זה בא מאתנו.
<פנטהון אספה דויט: אני הייתי רוצה פעולה אקטיבית של משרד החינוך שיטפל בזה.
<פנטהון אספה דויט: למה אנחנו צריכים להמתין לדברים האלה?
<פנטהון אספה דויט: אני אסיים בתשובה לשאלה שנשאלה קודם, כמה מנהלים יוצאי אתיופיה נמצאים בתי הספר והתשובה כמובן הייתה ידועה.
<פנטהון אספה דויט: אני רק אשאל כמה מורים יוצאי אתיופיה נמצאים בבתי הספר?
<פנטהון אספה דויט: אני יודע שמשרד החינוך פתח בתהליך של הכשרה של יוצאי אתיופיה, אבל אני גם יודע שיש הרבה מאוד יוצאי אתיופיה שהוכשרו להיות מורים ואין להם עבודה.
<פנטהון אספה דויט: לכן במקום להכשיר חדשים, לדעתי צריך להביא אותם להשמה, שיהיו מורים בבתי ספר, אותם מורים שכבר ישנם.
זאב בנימין בגין: גברת רוזנפלד, המרכז להעצמת האזרח.
<נועה רוזנפלד: שמי נועה, מנהלת תחום ממשל במרכז להעצמת האזרח ואנחנו עוקבים אחרי יישום החלטות ממשלה במסגרת פרויקט שנקרא מוניטור.
<נועה רוזנפלד: אנחנו עוקבים מתחילת השנה אחרי יישום החלטה 1958 שאמצה את מסקנות ועדת פלמור, פרט למסקנות שקשורות למשטרת ישראל, שעברו בהחלטת ממשלה רק בדצמבר האחרון, במסגרת החלטה 2254.
<נועה רוזנפלד: לה אנחנו נותנים קצת זמן לפני שאנחנו מתחילים לעקוב אחריה, כי צריך לתת זמן לדברים להיות מיושמים.
<נועה רוזנפלד: פרקנו את החלטת הממשלה לגורמים ועקבנו אחרי כל אחד מהמרכיבים שלהם.
<נועה רוזנפלד: שרטטנו תמונת מצב עדכנית לגבי מה קורה אם מה שהיה צריך להיות מיושם עד הרבעון הראשון של שנת 2017.
<נועה רוזנפלד: פלוס כל מה שלא הוגדרו לו לוחות זמנים בהחלטת משלה.
<נועה רוזנפלד: זה מסתכם לכדי 22 מרכיבים שחלק כפי שאמרת, מתקיימים באופן טוב, חלק פחות.
<נועה רוזנפלד: אני אתייחס למה שאמרת בנוגע לתהליכי גיוס כוח אדם במדינה.
<נועה רוזנפלד: אני אומרת את זה כגורם אזרחי שנמצא מחוץ למדינה אבל עוקב אחרי לא מעט החלטות ממשלה, לוחות הזמנים ירדו כבר משנה לגייס כוח ובמקרה שבו מתקבלת החלטת ממשלה על הקמת יחידה חדשה לא צריך לקחת שנה מהרגע שבו מקימים יחידה ועד שמאיישים את התקנים שלה.
זאב בנימין בגין: היות שממלא מקום נציב שירות המדינה בחודשים הקרובים אודי ברבר, יכול להיות שנוכל להשיג תשומת לב יתרה למחלקה הזאת.
<נועה רוזנפלד: אכן.