GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעקב חגואל: אנחנו באים לעיר, בדרך כלל זו לא עיר, זו מועצה מקומית, כי אנחנו עובדים בעיקר עם הפריפריה בעניין הזה, אנחנו באים אליה וממפים ביחד את הצורך ואת הצרכים שלהם, כך שאותם חבר'ה הם בהחלט ת"פ שלהם בכל נושא המשימות החברתיות בישוב עצמו.
<יעקב חגואל: יש לנו גם מכינה קדם צבאית.
<יעקב חגואל: חשוב לומר, הפעילות שלנו בכל נושא הנוער היא פעילות ייחודית בנושא של דתיים וחילוניים.
<יעקב חגואל: גם הגרעינים של שנת שירות וגם המכינה הקדם צבאית, חצי מהם חילוניים וחצי דתיים.
<יעקב חגואל: אני אפילו אגיד את זה יותר יפה, רבע דתיים, רבע חילוניים, רבע דתיות ורבע חילוניות.
<יעקב חגואל: זה מתוך ראייה של עשייה משותפת, כעם אחד אנחנו.
<יעקב חגואל: אנחנו נראה היום באודיטוריום, אני מזמין גם את היושב ראש לאירוע בצהרים, אנחנו נראה שם פרויקט שנקרא "ארזים".
<יעקב חגואל: זה פרויקט שבו אנחנו בשנים האחרונות עושים, לוקחים את המכינה הקדם צבאית שלנו, מביאים לשם קהלים מן העולם, יש פה עכשיו קבוצה שהגיעה לכאן לפני כמה ימים לארץ מצרפת ומבלגיה ואנחנו עושים להם הכנה לקראת צה"ל והכנה לקראת עלייה לארץ.
<יעקב חגואל: חודש שלם אצלנו בתוך המכינה הקדם צבאית, יש לנו מכינה קדם צבאית ויש חופשת קיץ, ואנחנו משתמשים גם בתוך העניין הזה.
<יעקב חגואל: אנחנו רואים ברשויות המקומיות ובראשיהן שותף אסטרטגי כמו שאמרתי ואנחנו לא רואים את זה כמובן מאליו.
<יעקב חגואל: אנחנו מקיימים כנסים לראשי הערים וכנסים לסגני ראשי ערים, שאנחנו מובילים אותם יחד איתם, מתוך ראייה שאנחנו לא רק רוצים להראות להם פרויקטים שלנו, אנחנו גם נותנים להם אידיאולוגיה, נותנים להם ערכים ומחזקים אצלם את העניין הזה.
<יעקב חגואל: אני חושב שאם היו פה ראשי ערים וחבל שאין פה, הינו שומעים עד כמה הם אוהבים את העניין הזה ועד כמה הם מתחברים לזה ועד כמה הכנסים שלנו מעניינים אותם מאוד.
<יעקב חגואל: זה בהחלט סוג של שיתוף פעולה.
<יעקב חגואל: אנחנו התחלנו לפני ארבע שנים דבר חדש שנקרא חידון הציונות למשפחות.
<יעקב חגואל: גם פה יש שלב מרכזי שבו אנחנו עושים חידון לוקאלי, חידון בתוך הרשות.
<יעקב חגואל: בשנה האחרונה היו כ-50 רשויות שבהן נערכו חידונים למשפחות.
<יעקב חגואל: צריך להבין, זה לא חידון רק לנוער אלא חידון לכל המשפחה.
<יעקב חגואל: יש פה אינטראקציה בין כל בני המשפחה, בדרך כלל בהובלה של ראשי הרשויות ובהקשר הזה אנחנו עושים הרבה מאוד דברים.
<יעקב חגואל: דבר נוסף שאנחנו עושים מזה 40 שנה ואגב, כשהייתי נער השתתפתי בזה גם, הקונגרס הציוני לנוער, שבו אנחנו מביאים 1,000 בני נוער ליומיים, אנחנו מביאים את ראשי מועצות התלמידים מכל הארץ, את החבר'ה הפעילים יותר מכל הארץ, ובו אנחנו שמים אותם יחד.
<יעקב חגואל: יש פה גם אינטראקציה ביניהם שזה חשוב מאוד מאוד, חבר'ה מתל אביב, משדרות וחבר'ה מאריאל וחבר'ה מחורפיש וגם אנחנו מחברים אותם ביחד לקבוצת איכות.
<יעקב חגואל: לנו אין ספק, אמנם זה קצת הורס את מה שאמרתי לפני שנייה, אבל לנו אין ספק שזו באמת קבוצת המנהיגות שתנהיג אותנו בעוד 30 שנה.
<יעקב חגואל: התכוונתי אליי בקטע של ההורס.
תמר זנדברג: זה הוכיח את עצמו.
<יעקב חגואל: לשמוע את זה ממך זה יפה מאוד, תודה.
תמר זנדברג: מה שנכון נכון.
תמר זנדברג: אנחנו בשמאל תמיד מכירים בעובדות.
<יעקב חגואל: בעובדות שמעניינות אתכם.
תמר זנדברג: קודם כל בעובדות, אחר כך חושבים איך לשנות אותן.
<יעקב חגואל: אני עמדתי בלוחות הזמנים שלי.
<יעקב חגואל: הבטחתי רבע שעה וזה מה שקרה.
<יעקב חגואל: אני מעביר את רשות הדיבור לחברי הטוב, דרור מורג, שהוא יציג פרויקט ייחודי שהוא מוביל כחלק מהפעילות של המחלקה שלו.
<יעקב חגואל: בבקשה, דרור.
<דרור מורג: תודה, יעקב.
<דרור מורג: בוקר טוב.
<דרור מורג: הפרויקט שאנחנו התחלנו, אנחנו ממש בראשיתו של הפרויקט, זה פרויקט שנקרא "מצווה ישראלית".
<דרור מורג: אנחנו מתחילים פיילוט עם חמש רשויות מקומיות, קריית אונו, בת ים, ראשון לציון, רחובות וגבעתיים.
<דרור מורג: הרעיון הוא שאנחנו פונים, בעזרת האגפים של החינוך הבלתי פורמאלי ובדגש על מחלקות הנוער, פונים לחברים ולנוער, שוב, כמובן שהדגש של כולנו בעבודה עם בני נוער הוא החינוך, זה העתיד, ומציעים להם תכנים נוספים מעבר לטקס המסורתי של בר המצווה, בדגש על נושאים ציוניים.
<דרור מורג: התכנית כוללת שורה של מפגשים, בין היתר הם לומדים על נשים מרכזיות בתנועה הציונית, הם עורכים סיור ולומדים את האתרים באותה רשות מקומית שלהם, אתרים שיש להם ערך היסטורי בהקשר הציוני.
<דרור מורג: הם מגיעים ליום מנהיגות בירושלים ומבקרים בכל האתרים של ההסתדרות הציונית העולמית, כגון ארכיון שפילברג לקולנוע, שהוא בבעלותנו ביחד עם האוניברסיטה העברית, שנמצא בקמפוס בהר הצופים, לארכיון הציוני המרכזי הם יגיעו וכמובן להר הרצל, ששם יש לנו מרכז חינוכי ומוזיאון וכמובן גם לחלקת גדולי האומה ושם יש להם סדנת מנהיגות ואנחנו מייצרים להם יום שלם עם תוכן ציוני.
<דרור מורג: אחד הדגשים המרכזיים הוא לעודד אותם בגילאי המצווה לעסוק בפעילות התנדבותית, חזון חברת המופת של הרצל, אקטיביזם חברתי, ערבות הדדית, כל הנושאים הללו נכנסים באופן מובהק לתוך התכנית.
<דרור מורג: מגדר ופמיניזם, תפקיד המשפחה בחייו של הנער והאחריות שלו כאזרח פעיל במדינת ישראל.
<דרור מורג: את כל התכנים הללו אנחנו, יחד עם הרשות המקומית, מעבירים, ואנחנו מקווים גם ליצור אחר כך תכניות המשך.
<דרור מורג: הערך המוסף שלנו, מעבר לטקס היהודי המסורתי, אנחנו עובדים עם כל האוכלוסיות ולכל אוכלוסייה אנחנו משתדלים להתאים את התוכן שמתאים לה, יש אוכלוסיות שהן מעוניינות בטקס הדתי ויש אוכלוסיות שמעוניינות בערך נוסף ויש גם אוכלוסיות שהטקס הדתי המסורתי פחות מדבר אליהן והן מחפשות משהו אחר, אנחנו מעדיפים להיות אלה שנציע להן את המשהו האחר, מאשר שלא יקבלו תוכן בכלל.
<דרור מורג: אנחנו מנגישים, גם בנושאים של התכנים היהודיים, אנחנו משתדלים להנגיש את זה למי שלא מכיר אותם מהבית.
<דרור מורג: זהו, זה הפרויקט שלנו עם הרשויות.
<דרור מורג: אני מאוד מקווה שאחרי הפיילוט של השנה הקרובה, הוא יצליח כל כך שנצליח להגיע לעשרות רשויות נוספות.
<דרור מורג: זה גם פרויקט שהעלות שלו עבור המועצות המקומיות היא זניחה ואני בטוח שהן יאמצו אותו בשמחה.
<יעקב חגואל: תודה, דרור, על דבריך.
תמר זנדברג: מה התרומה של מרצ?
<יעקב חגואל: למרות שהוא במרצ.
תמר זנדברג: לא, בגלל.
דוד אמסלם: אני שמח שהוא דיבר על תכנים יהודיים.
תמר זנדברג: בדיוק, אתה רואה?
תמר זנדברג: פשוט היהדות היא לא רק היהדות שלכם.
דוד אמסלם: למה לקלקל?
<דרור מורג: אני רוצה להוסיף משפט.
<דרור מורג: אני חושב שהיתרון שלנו כארגון, ואני מאחל גם שנדע לעשות את זה בכנסת, שאנחנו יודעים לעבוד בצורה הרמונית, ימין ושמאל, כל המפלגות והפלגים הציוניים, כולל הזרמים השונים, קונסרבטיבים, רפורמים, אורתודוכסים.
<דרור מורג: זה מה שיפה וזה מה שאנחנו יודעים להנחיל - - -
דוד אמסלם: אני שמחתי לשמוע אותך.
דוד אמסלם: אני לא ידעתי, אבל זה שאתה גם שייך למרצ ואומר את הדברים זה עושה לי קורת רוח.
איתן ברושי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, חבריי, בוקר טוב.
איתן ברושי: אני רוצה לומר משהו, מעבר לברכות, במגבלות שיש עוד מעט דיון בוועדת הכלכלה שאני משתתף בו גם.
איתן ברושי: אני חושב שהדבר העיקרי, עוד מעט 70 שנה למדינת ישראל, של גוף כמוכם ואולי עוד מספר גופים, זה בעיקר להשפיע על המדיניות.
איתן ברושי: המבחן הוא לא כמה פרויקטים נעשה אלא מהי דמותה של המדינה ואופייה, ב-120 שנה שאתם חוגגים עכשיו ולאן העסק הזה הולך.
איתן ברושי: אני לא בטוח שמישהו יכול להגיד שיודעים לאן זה הולך ולהיות בטוחים שזה בכיוון הנכון.
איתן ברושי: אני, כמי שבא מההתיישבות והחקלאות, אני בן קיבוץ וחבר קיבוץ, חלק פה מכיר אותי, בוא נגיד שהדבר המרכזי שמעיק עלינו ולפי דעתי גם עליכם צריך, ואני מניח שתתייחסו לזה גם בהמשך היום, זה שחיקה גדולה במעמד החקלאות וההתיישבות.
איתן ברושי: הבוקר התפרסם סקר, נדמה לי שזה הבוקר, איפה אנשים רוצים לעבוד.
איתן ברושי: הכי מעט, 3%, בחקלאות.
איתן ברושי: זאת אומרת אין לזה עתיד, אין לזה עתיד ואין לזה דור עתיד.
דוד אמסלם: דרך אגב, יש פחות מ-3% חקלאים.
דוד אמסלם: חקלאים רוצים לעבוד בחקלאות, זה בסדר.
איתן ברושי: אני לא מגיב.
איתן ברושי: אני רוצה להגיד שהשחיקה הזאת מדאיגה.
איתן ברושי: תראו, אני אומר את זה ואמרתי את זה בהקשרים אחרים, בטח בחדר הזה לא צריך להגיד, אנחנו היינו עם של סוחרים וצוענים, עם של סוחרים וצוענים, ובאנו לכאן כדי לחזור לאדמה ואל עבודת האדמה, לחזור להיות עם שיש לו מדינה.
איתן ברושי: אין מישהו שלא מבין, גם אם יש חילוקי דעות פוליטיים, שאין מדינה בלי אדמה.
איתן ברושי: אין אפשרות לשמור על אדמה בלי שאתה יושב עליה, מעבד אותה ולא ניתן עכשיו את כל הנאום על שטחים פתוחים, בטחון מזון וכו'.
איתן ברושי: אתמול, היה פה בחוק, באמצע הלילה, פה בכנסת עובדים שעות נוספות, זה מזכיר לי שהייתי במקומות אחרים, באמצע הלילה החליטו החלטה לסגור את מִנהלת ההסדר של המושבים.
איתן ברושי: אני הייתי עוזר שר החקלאות ב-92' כשהקימו את מנהלת ההסדר של המושבים, גם לקיבוצים, אלה היו הסדרים שלא יהיו עוד, הבעיה העיקרית היא לדאוג שלא יהיו עוד משברים.
איתן ברושי: אני אומר לכם, ונמצא פה יו"ר החטיבה להתיישבות, אני לא הייתי מאלה שבכל מקום פגעו בחטיבה, ואני לא נכנס לדיון הזה כרגע, אני רק חושב שהדבר המרכזי, עם כל הכבוד למועצות המקומיות והאזוריות והייתי ראש מועצה, עם כל הכבוד לדאגה למעמד האישה שזה דבר חשוב, דואגים לזה הרבה גורמים, השאלה היא מה עם הגורמים המרכזיים שאם אתם לא תעשו אותם אף אחד לא יעשה אותם?
איתן ברושי: מה עם הגורמים שבלעדיהם אין פה ציונות ואין פה מדינה?
איתן ברושי: שבלעדיהם אין תכלית לארגון שלכם?
איתן ברושי: אני פוגש לא פעם המון גופים שמסתובבים פה, המון עמותות, בכלל ישראל צריכה להקים מחדש את המגזר השלישי, כי הפכו את המגזר השלישי לעובדי מדינה, והשאלה המרכזית לפי דעתי, במציאות הזאת, שהיא חוצה מפלגות, לאן העסק הזה הולך, איך שומרים על הערכים הבסיסיים עם היכולת להתאים למציאות שישנה?
דוד אמסלם: אני יכול לתרגם את כל מה שנאמת עכשיו בחמש דקות במשפט, 'חבר'ה, מה אתם עושים בשביל החקלאות?
איתן ברושי: אמרתי יותר מזה, רגע.
איתן ברושי: לכן אני רוצה - - -
תמר זנדברג: אבל זו ועדת הפנים.
תמר זנדברג: יש פה יום בכל הוועדות, הם יציגו כל דבר ופה - - -
איתן ברושי: רגע, אחרי שדיברנו על מרצ אפשר לדבר גם על ההתיישבות.
דוד אמסלם: מה אתה רוצה לומר?
איתן ברושי: אני רוצה לבוא ולומר שבצד התכלית המרכזית של שמירת המדינה והציונות יש איום גדול על המשך קיום החקלאות וההתיישבות.
איתן ברושי: אם שואלים אותי, מעבר לכל השאלות, וזה באמת לא דיון שוטף, מה הבעיה המרכזית?
איתן ברושי: שחיקת המעמד.
איתן ברושי: ואני אגיד לכם איפה זה בא לידי ביטוי, ובזה אני אסיים, תראו, ביום שרמי לוי הדליק משואה זו ממשלה שהשתגעה, כי ממתי סוחר מדליק משואה?
איתן ברושי: אני אמרתי לו, 'רמי, עם כל הכבוד, הכותרת הייתה פורצי דרך, במה אתה פורץ דרך, אתה קונה בזול מוכר ביוקר, מה זה בדיוק פורץ דרך?
איתן ברושי: ' אמרתי לו, 'אתה יודע מה?
איתן ברושי: אתה הולך להדליק משואה?
איתן ברושי: ' באמת בלי לריב איתו, עוד לא הייתי אז בכנסת, 'קח איתך חקלאי, ואם אפשר מן הערבה, מה אתה שווה בלעדיהם?
איתן ברושי: ' אז הייתה הערבה בוכייה, בשיא המשבר, חמש דקות עד שהתאושש מהשיחה ואמר לי שהוא לא מסכים.
איתן ברושי: זה בדיוק הביטוי שמעם של סוחרים וצוענים חזרנו להיות עם של סוחרים מדליקי משואות.
איתן ברושי: תבינו, יש פה דבר מטורף ואם זה לא יטופל אז גם לא תעזור החטיבה להתיישבות, כי הבעיה היא לא רק בכסף, הבעיה היא לחזור לערכים הבסיסיים, שנקודת המוצא שלהם השתנתה לחלוטין.
<דרור מורג: אתה מתפרץ לדלת פתוחה, חבר הכנסת ברושי, אני אגיד לך למה, אני אעדכן אותך ואתה אשמח לשמוע .
<דרור מורג: הוועד הפועל האחרון, ההסתדרות הציונית העולמית, ביוזמתי עם חברים נוספים, העבירה החלטה שקוראת לתמיכה בחקלאים, בעידוד החקלאות, בהתיישבות בקיבוצים, בעלייה וקליטה בקיבוצים, החלטה היסטורית ומאוד משמעותית, שבעקבותיה התחלנו עכשיו פרויקט נוסף שלא הצגנו פה, עם התנועה הקיבוצית, אנחנו עובדים עם המשנה למנכ"ל, של עידוד צעירים ונוער לחזור לקיבוצים, להתיישב, לעסוק בחקלאות ולהעצים את המנהיגות הצעירה בתוך הקיבוצים.
איתן ברושי: תתחילו לעבוד עם השרים בממשלה.
איתן ברושי: זאת הבעיה שלנו.
דוד אמסלם: מה שהוא מתכוון זה להביא שקלים בקצה.
איתן ברושי: לא, זו מדיניות.
<יעקב חגואל: אני אשמח אם תוכל להיות פה עוד שלוש דקות זה יהיה נחמד.
<יעקב חגואל: ראשית, יש פה שקף, אני לא רוצה להלאות אתכם עם מספרים, אני רוצה לצפות אתכם יחד באיזשהו סרטון שמסכם את הפעילות שלנו בקטע של מועצות אזוריות.
<יעקב חגואל: (הקרנת סרטון).
<גאל גרינוולד: בוקר טוב לכולם.
<גאל גרינוולד: אני עומד להגיד כמה מלים על החטיבה להתיישבות, אבל לפני שאני מתחיל לדבר על החטיבה להתיישבות, דווקא בגלל מה שאומרים, מה ששומעים, מה שאמרו, אני רוצה כאן להודות במיוחד לחבר הכנסת ברושי, כיוון שהוא מחברי הכנסת, הרבה לפני הטלטלה שהחטיבה עברה איתן עמד והסביר קבל עם ועדה למה החטיבה כל כך חיונית למדינת ישראל ולמה ההתיישבות היא כל כך חשובה ולכן אני מאוד מודה לך.
<גאל גרינוולד: אני שמח שאתה פה ואני מציין את זה כי החטיבה להתיישבות משרתת את כלל מדינת ישראל, מהצפון עד לדרום ותיכף אני אפרט את הדברים.
<גאל גרינוולד: החטיבה להתיישבות, כפי שאתם יודעים, אדוני היושב ראש, הוקמה ב-1968.
<גאל גרינוולד: החטיבה היא יחידה בתוך ההסתדרות הציונית העולמית, היא בעצם המשיכה את הפעילות של המחלקה להתיישבות, שהייתה בזמנו בסוכנות היהודית, היא הוקמה, כאמור ב-68', כדי ליישב את הארץ, כאשר מ-2002 ובהמשך ב-2004 החטיבה קיבלה מנדט ממדינת ישראל ליישב גם את הגליל וגם את הנגב.
<גאל גרינוולד: זו הזדמנות לציין שהחטיבה להתיישבות עובדת ביחד עם משרד החקלאות.
<גאל גרינוולד: ממשלת ישראל החלטה שמשרד החקלאות הוא הגוף שמנחה את החטיבה להתיישבות כיוון, כפי שאתם יודעים, החטיבה להתיישבות מתוקצבת על ידי מדינת ישראל.
<גאל גרינוולד: אפשר להמשיך.
<גאל גרינוולד: עד כאן זה היה הרקע ההיסטורי וברשות
<גאל גרינוולד: כם אני אסביר במה אנחנו עוסקים, במה החטיבה להתיישבות עוסקת.
<גאל גרינוולד: אפשר לסכם במשפט אחד את מטרת החטיבה להתיישבות.
<גאל גרינוולד: החטיבה להתיישבות עוסקת בשני תחומים.
<גאל גרינוולד: האחד, הקמת יישובים ברחבי הארץ, זה אל"ף, שתיים, בחיזוקם של היישובים הקיימים ברחבי הארץ.
<גאל גרינוולד: להקים יישובים חדשים, אתם מכירים את הנושא, לחזק יישובים קיימים – עומד לטובת החטיבה להתיישבות מערך רחב מאוד של כלים, שבאמצעותם החטיבה יודעת לתת תשובה, בשיתוף עם משרדי ממשלה אחרים שעוסקים בנושא כמו משרד השיכון, כמו משרד החקלאות שציינתי קודם, ויחד עם הכלים האלה החטיבה להתיישבות יודעת לתת מענה כולל, רחב, מתכלל, לאותן בעיות של היישובים מהצפון עד הדרום.
<גאל גרינוולד: אני רוצה להביא דוגמאות ותיכף נראה דוגמה לאיך החטיבה עוסקת ונותנת תשובות לאותן בעיות ברחבי הארץ.
<גאל גרינוולד: החטיבה כאמור, עוסקת ופועלת במגזר הכפרי מהגולן, גליל, מרכז הארץ, הבקעה, הנגב והערבה.
<גאל גרינוולד: החטיבה פועלת מכוח חוק המעמד וכידוע לכם לפני כשנתיים הכנסת העבירה חוק ושינתה את חוק המעמד מסביב לנושא שנקרא החטיבה להתיישבות.
<גאל גרינוולד: אני רוצה להביא לכם דוגמה של יישוב ובאמצעות אותה דוגמה תוכלו להבין ולהפנים במה עוסקת החטיבה להתיישבות.
<גאל גרינוולד: בדרום הגולן ישנו יישוב שקוראים לו נטור.
<גאל גרינוולד: אותו יישוב היה לצערנו הרבה הרבה מאוד שנים במה שאנחנו מכנים אצלנו מעמד של תת אכלוס, הכוונה שלצערנו הרב מאותו קיבוץ, אנשים התחילו לעזוב, אנשים לא רצו לעבור לשם והמועצה האזורית, וכאן המקום לציין את שיתוף הפעולה בין משרדי ממשלה, המועצות האזוריות והחטיבה להתיישבות, המועצה פנתה לחטיבה ואמרה, 'רבותיי, חבר'ה, אנא מכם, תעזרו לנו לחלץ את המקום' וזה מה שאנחנו עשינו.
<גאל גרינוולד: איך אנחנו עשינו את זה?
<גאל גרינוולד: אנחנו עשינו את זה במסגרת מספר כלים שעומדים לרשותנו.
<גאל גרינוולד: האחד, בתחום המשפטי, דהיינו, היה צורך לשנות את השיוך, את המעמד המשפטי של הקיבוץ מקיבוץ ליישוב.
<גאל גרינוולד: זה אל"ף.
<גאל גרינוולד: שתיים, בסיוע כלכלי, הכוונה שהחטיבה להתיישבות מעמידה את מה שאנחנו מכנים אצלנו סה"מ (סיוע התיישבותי מותנה), דהיינו מענקים והלוואות, על מנת שאנשים שיעברו לגולן יוכלו לבנות שם משק חקלאי, אפרופו חקלאות שדיברנו קודם.
<גאל גרינוולד: שלוש, היינו צריכים להביא לשם אנשים, צריך לגבש גרעינים, צריך לגבש קבוצות וכך עשינו, הבאנו קבוצות חדשות ליישוב.
<גאל גרינוולד: ארבע, אי אפשר רק להביא אנשים, אז הבאנו אנשים, אז הבאנו מה שנקרא מקום להתפרנס, אבל עד שבן אדם בונה את הבית שלו אתה צריך להביא מקום כדי לגור בו אז הבאנו לשם מבנים זמניים, קרוואנים, קרווילות, על מנת שאנשים יוכלו לגור שם.
<גאל גרינוולד: ואחרון, צריך לשלב בין הוותיקים לאנשים המקומיים.
<גאל גרינוולד: אני אתן לכם דוגמה נוספת.
<גאל גרינוולד: ישנו יישוב שנקרא תל תאומים בצפון הבקעה.
<גאל גרינוולד: תל תאומים, לצערנו הרב, הרבה זמן לא הצליח להתחדש.
<גאל גרינוולד: אתם יודעים איך יודעים שיישוב לא מתחדש?
<גאל גרינוולד: אין גן ילדים, אין פעוטון.
<גאל גרינוולד: ואז החבר'ה פונים לחטיבה להתיישבות, 'מה אנחנו עושים?' בחטיבה להתיישבות יש מחלקה שעוסקת בחברה וקליטה, היא גיבשה גרעין.
<גאל גרינוולד: להביא אנשים לתל תאומים זה מבצע, אבל זה לא מספיק להביא אותם, צריך למצוא את הדרך כדי שאותם חדשים ישתלבו עם האנשים הוותיקים.
<גאל גרינוולד: ראו איזה פלא, ברגע שהבאנו אנשים חדשים לתל תאומים, הבנים של המייסדים אמרו, 'גם אנחנו רוצים להיות שם'.
<גאל גרינוולד: סיפר לי שם אחד מהמייסדים של תל תאומים שיום אחד הוא קם בבוקר ומוצא את עצמו מול מפגינים, מי אלה המפגינים?
<גאל גרינוולד: זה הבן שלו.
<גאל גרינוולד: הוא אומר, 'הבן שלי מפגין נגדי שכביכול אנחנו נותנים חלק מהיישוב לחדשיםי.
<גאל גרינוולד: כתוצאה מזה שהחדשים הגיעו גם הבנים של הוותיקים התחילו לחזור ליישוב.
<גאל גרינוולד: כל הדברים האלה, כל המערך הזה, גורם לכך שהיישוב הולך ומתחזק.
<גאל גרינוולד: אני יכול להביא דוגמה של הישוב מנרה בצפון.
<גאל גרינוולד: מנרה בצפון, יישוב שמאוד מאוד מתקשה להביא אנשים וברוך השם היום אנחנו נמצאים במצב שהיישוב לגמרי לגמרי מיושב.
<גאל גרינוולד: אז כדי לא להכביר במלים וכדי לא להאריך אני רוצה להראות לכם סרטון קצר על הדוגמה של נטור.
<גאל גרינוולד: נטור, בדרום הגולן, כפי שאני אמרתי, קראו לו בשלב מסוים יישוב נטוש ולשמחתנו הוא חזר להיות נטור, עם כל העוצמה, וכל זה בזכות, וזה חשוב לי להגיד את זה, כל זה בזכות העובדים המסורים של החטיבה להתיישבות.
<גאל גרינוולד: תדעו שהעוצמה של החטיבה להתיישבות זה ההון האנושי שלה, אלה אנשים שיודעים לעבוד.
<גאל גרינוולד: איך אומר לי השר אורי אריאל?
<גאל גרינוולד: אתה מגיע בעשר בערב בשתולה ואתה תראה את החברים של החטיבה להתיישבות.
<גאל גרינוולד: אין שעות, יש מסירות, יש מקצועיות, יש רצון לעזור ולסייע.
<גאל גרינוולד: בבקשה, נשמח לראות את הסרט.
<גאל גרינוולד: (הקרנת סרטון).
<גאל גרינוולד: אני רוצה להוסיף שתי מלים ברשותכם.
<גאל גרינוולד: אחת, שאל אותי חברי דרור מה קרה עם אותם חברים, עם אותם קיבוצניקים שהיו שם, הרי זו לא חכמה להביא אנשים חדשים בלי לדאוג למי שנמצא שם, כלומר החטיבה ידעה היטב לתת מענה גם לאותם חברים שנשארו, כולל פתרון של השכר, כולל פתרון פנסיוני עד 120 לאותם אנשים.
<גאל גרינוולד: זו נקודה מאוד מאוד חשובה.
<גאל גרינוולד: הדבר האחרון שאני אעלה, ברשות היושב ראש אני מבקש לציין, ידידי יעקב ציין את הנושא של הפעילות של ההסתדרות הציונית העולמית בקרב הדרוזים.
<גאל גרינוולד: החטיבה להתיישבות יזמה מהלך של הקמת יישוב לעדה הדרוזית.
<גאל גרינוולד: בעזרת השם היישוב הזה יקום בצפון, זה פרי יוזמה של החטיבה להתיישבות ושל ההסתדרות הציונית העולמית.
<גאל גרינוולד: אני רוצה לציין בשמחה ובאהבה את ידידנו אברהם דובדבני, יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית, שיזם את המהלך הזה ואני מקווה שהמהלך זה יקרום עור וגידים בעתיד.
<גאל גרינוולד: אם כבר אנחנו עוסקים בהקמת יישובים חדשים, החטיבה להתיישבות מעורבת עם מערכות אחרות במדינת ישראל בהקמת יישוב שנקרא שבולת, באזור הר טורעאן, באזור צומת גולני, שעומד להיות יישוב שנותן מענה לאוכלוסיות עם צרכים מיוחדים.
<גאל גרינוולד: יישוב מאוד מאוד ייחודי, שמטרתו באמת לאפשר חיים משותפים של אנשים עם צרכים מיוחדים.
<גאל גרינוולד: ודרומה, באזור מבואות ערד, יחד עם משרד השיכון ומערכות אחרות, אנחנו מאוד מקווים להוות את אותו גורם משמעותי שיגבש את הגרעינים הראשונים שיתיישבו באזור מבואות ערד, אנחנו מדברים על ציר 31 וציר 80 שהולך צפונה, כל זה על מנת לחזק את מערך ההתיישבות במדינת ישראל.
<גאל גרינוולד: לסיום, זכות גדולה שהחטיבה להתיישבות נמצאת כאן בהסתדרות הציונית העולמית, שהיא יכולה להמשיך את התפקיד שלה בתחום ההתיישבות, מהצפון עד לדרום, לתת מענה בכל התחומים וכפי שנאמר כאן, ההתיישבות זה ערך והחקלאות היא מרכיב מאוד חשוב במסר הציוני שאותו אנחנו רוצים להעביר במדינת ישראל.
<גאל גרינוולד: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
<יעקב חגואל: תודה גָאֵל, באמת יש לנו במה להתגאות בחטיבה להתיישבות לאורך השנים.
<יעקב חגואל: אחרונת הדוברים, ואם מישהו ירצה אחרי כן לשאול שאלות או להעיר אז זה יהיה הזמן, הגב' עדי דישון, מנכ"לית מרכז וייץ, שזו חברת בת של ההסתדרות הציונית העולמית, בבקשה.
<עדי דישון: תודה רבה, נכבדיי.
<עדי דישון: זו ועדת הפנים והסביבה, אז ההסתדרות הציונית העולמית יש לה משרעת רחבה של פעילויות ואנחנו נדבר וניגע לשנייה בפעילות הסביבתית.
<עדי דישון: לגבי מרכז וייץ, אנחנו חברת בת של ההסתדרות הציונית העולמית, הוקמנו על ידי פרופ' רענן וייץ, אנשי ההתיישבות כאן בוודאי הכירו אותו אישית.
<עדי דישון: הוא הקים את המרכז בשנת 64', פרופ' וייץ, מאבות ההתיישבות בארץ, הקים את המרכז בשמו המקורי "המרכז לחקר ההתיישבות".
<עדי דישון: המרכז הוקם במטרה לשמש כזרוע מחקרית של המחלקה להתיישבות, אך זה בעברנו.
<עדי דישון: צוותי המחקר של המרכז פיתחו את גישת רחובות הנודעת – אנחנו יושבים ברחובות בפקולטה לחקלאות – לפיתוח אזורי ותכנְנו את אזור חבל לכיש ואת המצפים בגליל והוציאו עשרות פרסומים בסוגיות ההתיישבות השונות.
<עדי דישון: היום במרכז וייץ אנחנו פועלים למען קידום פיתוח בר קיימא במובן הרחב של המילה בישראל ובמדינות המתפתחות, בשיתוף עם גורמים בינלאומיים, האיחוד האירופאי, הבנק העולמי, ה-UN, יש לנו גם פעילות מאוד מבורכת עם אונסק"ו, אנחנו איתם בטוב.
<עדי דישון: אנחנו חברים ברשת בינלאומית של האו"ם, של Resource Efficient and Clean Production Centers, זו רשת של מעל 60 מרכזי ידע בנושא תהליכי יצור נקי והתייעלות בתעשייה ברחבי העולם.
<עדי דישון: אנחנו קבלן משנה.
<עדי דישון: מישהו אמר כאן שהמגזר השלישי הוא פקידים ממשלתיים אז אנחנו קבלן משנה של משרד החוץ.
<עדי דישון: אנחנו מכשירים מדינות מתפתחות בנושאי פיתוח בר קיימא ואנחנו גורם מבצע ומתכלל עבור משרדי הממשלה בתחום הקיימות, עשינו פעילות בשביל משרד השיכון ומשרד הכלכלה.
<עדי דישון: קורסי מש"ב זו אותה זרוע במשרד החוץ, שבה מקיימים הכשרות למדינות מתפתחות.
<עדי דישון: רואים כאן קורסים שלנו בנושא אורבניזציה, אתגרי העת המודרנית, פלטפורמות מוניציפליות, קלינטק, צמיחה ירוקה, פיתוח כפרי, פיתוח כלכלי אזורי.
<עדי דישון: אנחנו עושים את זה כבר מעל ל-50 שנה והיופי זה שאנחנו מלמדים את כל הקשיים שמדינת ישראל חוותה בתהליך הפיתוח ואנחנו משתפים את המדינות המתפתחות בניסיון המצטבר שלנו.
<עדי דישון: זה פרויקט שסיימנו זה עתה להתייעלות במשאבים בתעשייה הישראלית, הרבה מהתעשייה בפריפריה, עמיעד בצפון, כפר עזה, חניתה, שלומי בגבול הלבנון.
<עדי דישון: אנחנו עשינו תהליך, במימון האיחוד האירופי, של מעל לשנתיים במפעלים והבאנו אותם לחסוך 8.5 מיליון ₪ בשנה.
<עדי דישון: זאת אומרת הייעוץ שלנו עזר להם ממש להרים כסף מהרצפה, בזבוז בפחת, חומרי גלם, מים ואנרגיה, ולחסוך 8.5 מיליון ₪ בשנה וכמובן גם חסכון סביבתי של אנרגיה, מים, חומרי גלם ופסולת שלא הוטמנה.
<עדי דישון: הדבר הכי יפה זה שזה החזיר את ההשקעה בערך אחרי חצי שנה.
<עדי דישון: חגגנו את הפרויקט הזה במשרד הכלכלה, במעמד מנכ"ל משרד הכלכלה, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה ושגריר האיחוד האירופי בישראל.
<עדי דישון: אנחנו מעוניינים להרחיב את הפרויקט הזה, גם לעזור לרשויות המקומיות להתייעל במשאבים.
<עדי דישון: גם הן צרכניות גדולות של אנרגיה ומים ויש להן פסולת רבה, זה על בסיס המתודולוגיה שלמדנו מהאיחוד האירופי.
<עדי דישון: אני מקווה שנוכל להרחיב את זה גם אל הרשויות המקומיות, כי זה יהיה רווח נקי, גם חסכון כלכלי לרשות המקומית וגם לסביבה.
<עדי דישון: זו טעימה של הפעילות הסביבתית של ההסתדרות הציונית.
<יעקב חגואל: תודה רבה לעדי.
<יעקב חגואל: אבי בטיטו, רצית לומר משהו?
<אבי בטיטו: כן, אני רציתי קודם כל לברך על המפגש.
<אבי בטיטו: אני חושב שבסך הכול גם יעקב, גם דרור וגם גאל, עושים דבר יפה.
<אבי בטיטו: ואני רוצה לנצל את ההזדמנות, אדוני היושב ראש, אני גדלתי בעיירת פיתוח, בשלומי.
<אבי בטיטו: התקדמתי בחיים, הכול טוב ויפה ופה אני אומר, יעקב, צריך להצמיח מנהיגות מאותם מקומות.
<אבי בטיטו: יש אנשים שרואים את גדרה-חדרה, אלה המקומות ש - - -
דוד אמסלם: אגב, אני גדלתי בקרית מלאכי.
<אבי בטיטו: שנינו אותו דבר.
<יעקב חגואל: אם משווים אז אני גדלתי בערד.
דוד אמסלם: אתה רואה?
דוד אמסלם: בסוף יסתבר שהרוב פה מעיירות הפיתוח.
<אבי בטיטו: כל אחד עכשיו יגיד "אני גדלתי", אבל המנהיגות האמיתית - - - חברים, בעבודתי אני עבדתי בדיור הציבורי, שהיום בכותרות דווקא השליליות, אבל תבואו לאותן שכונות, בבנית בלוד, באשקלון, בבאר שבע, בצפון, קחו את עיירות הפיתוח האלו, הרחוקות, גבירתי פה הזכירה את הנושא של איכות סביבה במפעלים בשלומי, יש שם נוער שיושב, צריך לפתח את המנהיגות האמיתית דווקא באותם מקומות נחלשים, דווקא באותם מקומות שצריך להביא אותם ולתת להם את האכפתיות, כדי שיוכלו להרגיש שהם נמצאים ושהחזון שהיה לפני 120, שהרצל רצה בקונגרס הציוני, שיהיה בפועל.
<יעקב חגואל: יש עוד מישהו שרצה לומר משהו?
<יעקב חגואל: טוב, אדוני היושב ראש, אני ברשותך רוצה לסכם את הוועדה המעניינת הזו מבחינתנו.
<יעקב חגואל: ראשית, להודות, גם לך וגם ליו"ר הכנסת שייחד את היום הזה לציון היום המדהים הזה, של 120 שנים לקונגרס הציוני הראשון בבאזל, וכמובן לצוות המדהים שלך, שעזר לנו רבות.
<יעקב חגואל: תראו, בסוף, כמו שהתחלתי, הרצל חלם על מדינה יהודית בארץ ישראל.
<יעקב חגואל: ברוך השם החלום הזה הוגשם, אבל להרצל היו עוד חלומות והחלום העיקרי, שאנחנו בדרך אליו, הוא חברת המופת.
<יעקב חגואל: אנחנו בדרך לשם.
<יעקב חגואל: יש לנו עוד הרבה מה לעבוד ועוד הרבה מה להשקיע, אבל בהחלט אנחנו בהסתדרות הציונית העולמית חרתנו על דגלנו לא רק להעלות את היהודים ארצה, לא רק לגרום לכך שהמדינה תהיה רחבה וטובה ובטוחה, אלא באמת שתהיה פה חברת מופת וזה מה שאנחנו עושים היום, יום יום שעה שעה, את כל מה שאמרתי, לא רק את חברת מופת.
<יעקב חגואל: אם תמשיכו איתנו בשאר הועדות תוכלו לראות, יש בעוד כמה דקות דיון בוועדת עלייה, קליטה ותפוצות, תשמעו גם על מה שקורה מעבר לים.
<יעקב חגואל: המון תודה לך, דודי והרבה תודה לכם.
<יעקב חגואל: תודה ויום טוב.
תמר זנדברג: רק ברכה.
תמר זנדברג: זה כיף גדול לשמוע אתכם אומרים שני דברים שמשותפים לכולנו.
תמר זנדברג: האחד, שהרצל חלם על מדינה יהודית בארץ ישראל והשני זה חברת מופת.
תמר זנדברג: אני מכירה את העבודה הזאת דרך עשייה של מרצ שם, שדרור כאן מייצג אותה יחד עם הצוות שלו, עם אורי זקי, דור ועידן וטלי, תודה שהצטרפתם.
תמר זנדברג: אנחנו כל פעם רואים איך אתם מייצגים את הכנסת של העולם היהודי, בניגוד למה שאנחנו עושים פה, שזו הכנסת של מדינת ישראל, כולה או רובה מוכוונת למטרות שבאמת הרצל חלם עליהן והן משותפות לכולנו.
תמר זנדברג: תודה, תודה על היום הזה ותודה, דודי.
דוד אמסלם: אפרופו הקונגרס הציוני הראשון, היינו במשלחת לשוויץ לפני כמה שבועות, השוויצרים עדיין מתווכחים שם מי יממן את עלויות האבטחה של הכנס.
<יעקב חגואל: הם הפסיקו להתווכח.
תמר זנדברג: השחזור של הקונגרס בבאזל?
<קריאה: היה אמור להיות באוגוסט, עם ראש הממשלה, הם רצו עלויות גבוהות של אבטחה.
דוד אמסלם: רבותיי, שוב פעם, אני רוצה להודות לך על ההזדמנות שנתת לנו לארח אתכם כאן.
דוד אמסלם: שמענו על הפעילות, אני, חלק ממנה לא הכרתי, מודה.