GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מרדכי כהן: היום זה לא קיים.
דוד אמסלם: האם לדעתם זה צריך להילקח בחשבון?
<מרדכי כהן: זה אומר מה שאתה אומר, אחרי שאנחנו יודעים מה המדד האמתי, רשויות שנפגעו לשפות אותן רטרו-אקטיבי?
דוד אמסלם: נניח שאתה מגיע למסקנה שאתה אמור לשפות אותו על בסיס למשל 2.5%, ולכן, בשנה הקודמת הוא מימן את זה, אז אתה יכול להגיד, תשמע, כתוצאה מזה אני נותן לו עוד 0.0% בגלל שאני בדקתי, וזה אני מעלה לו מעבר לזה, בגלל שהוא גם מימן את זה - אתה צריך לקחת בחשבון באיזשהו מקום, לדעתי.
<מרדכי כהן: הייתה לנו שנה הפוכה אחת בעשור האחרון, הם קיבלו יותר ממה - - -
<חיים ביבס: לפני שלוש שנים - 0.75%.
דוד אמסלם: אני מדבר כרגע לא על שנה ספציפית.
דוד אמסלם: אני חושב, סיון, שצריך לקחת את זה בחשבון בכל מקרה, בגלל שהרשות משלמת ומממנת את זה.
דוד אמסלם: היא מממנת את זה, תמיד זה בדיעבד.
דוד אמסלם: אם הוא מפסיד שנה - - -
<אריאל יוצר: מה קורה אם זה הפוך?
<חיים ביבס: מה זה אם זה הפוך?
<חיים ביבס: השנה הוא צריך להביא לי חצי אחוז, הוא יביא לי אותו?
דוד אמסלם: יש לך שכר שהוא שלילי.
דוד אמסלם: גם בחוזים, אם המדד הוא שלילי, וזה מתחיל להיות שיטתי, אז הם יבטלו גם את הסיפור הזה.
<סיון להבי: בשנים האחרונות המדד היה שלילי.
<מרדכי כהן: בכל מקרה, אנחנו יושבים אתם היום.
<חיים ביבס: הדבר האחרון שדיבר עליו נדב, שרוצים בכלל להלאים את הארנונה מכל הרשויות, כולל משרד האוצר, להעלות 6% את המע"מ.
<חיים ביבס: אתה יודע, בסוף, את השיטות שלכם אנחנו מכירים, אני רוצה שהיושב ראש יראה את זה.
<חיים ביבס: דרך אגב, ה-6% יהפכו מהר מאוד למינוס 6%, כי הם מהר מאוד יורידו את זה על הראש שלנו.
דוד אמסלם: אני רוצה להסביר למה זה שטות גדולה.
דוד אמסלם: לגבי הנושא של המע"מ – הרי המע"מ בסופו של דבר הוא על הצרכן, מתגלגל לצרכן הסופי.
דוד אמסלם: בעל מפעל שיש לו עכשיו מפעל גדול, או בן-אדם שמחזיק בית עם 500 מ"ר וגינה, הוא בכלל לא אמור להיות מושפע מהארנונה, זה לא מעניין אותו - למה?
דוד אמסלם: אתה מעלה את זה על המע"מ.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אם עכשיו אחד הלך וקנה ירקות, הוא מממן את אותה בריכת שחייה של אותו אחד.
דוד אמסלם: לכן צריך להבין, רוב המע"מ משלמים אותו האנשים שצורכים בקצה, שהם אנשים כמוני כמוך, פשוטי העם.
דוד אמסלם: לכן, אין קורלציה, אין קשר, אין הגיון בעניין.
דוד אמסלם: ההצעה הזאת היא לא הגיונית, היא בכלל לא באה בחשבון, היא גם לא רצינית, היא גם לא עקבית, אין לה שום הגיון.
דוד אמסלם: אם כבר יש משהו הגיוני במה שחיים אומר, זה בסיפור של דוח ברזילי, שהמדינה היא המסלקה הסופית, והיא מחלקת את הארנונה לפי התושבים, היא גובה – זאת אומרת, גובים ארנונה כמו שהיום מחלקים שונה, אבל זה כבר סיפור אחר.
דוד אמסלם: הוא כבר יקפוץ, בגלל בדרך כלל, מי שגובה הרבה, לא רוצה לתת לאנשים האחרים.
אכרם חסון: אני חושב שהגיע הזמן שיהיה סדר בנושא הארנונה.
אכרם חסון: אני גם חושב שהמגזר הערבי, ושאר המיעוטים סובלים קשות מחישובי ארנונה ומבעיות שונות.
אכרם חסון: אני רציתי לשאול, מה חשבתם למשל, על ארנונה בעסקים לפי שווי נכס.
אכרם חסון: דוגמה, אם אנחנו לוקחים את רחוב יפו, שהוא רחוב מרכזי בירושלים, וחנות שנמצאת על אם הדרך ברחוב יפו, עם הפנים לרחוב, מקום מרכזי, והבן אדם מוכר ב-10,000 שקלים ביום, ובאותו רחוב יש חנות אחרת שהחזית שלה היא לרחוב צדדי מהצד השני, והיא מוכרת ב-1,000 שקל ביום, יש הבדל עצום ביניהם.
אכרם חסון: איך נחשב אותה שיטת ארנונה וישלמו אותו דבר?
<מרדכי כהן: זאת הערה מצוינת, רק תזכור שהמשמעות של שווי מכניס אותנו לעולם של שמאים.
<מרדכי כהן: כשהנושא הזה עלה לדיון, נאמר לנו בצורה מפורשת, פתרת בעיה אחת, אתה תיצור בעיה חדשה הרבה יותר סבוכה.
<מרדכי כהן: איך יוצרים את השווי, מחלוקות לגבי שווי, שמאים זה עולם שהוא לא מדעי, ראינו מה קרה במדינות אחרות, איזה השלכות היו לזה, לכן זה לא כזה פשוט.
<מרדכי כהן: אתה אולי מתקן דבר אחד, אבל - - -
דוד אמסלם: אני אגיד לך למה ההצעה היא לא כל כך טובה.
דוד אמסלם: בגלל שהם עכשיו יכריחו את בעל החנות להביא שמאות.
דוד אמסלם: הוא גם ישלם לשמאי עוד כסף, ויעשו לו עוד פרוצדורה וישאירו לו את אותה ארנונה.