GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שאול גולדשטיין: רשות הטבע והגנים אחראית על שמירת הטבע, והרבה פעמים השמירה על הטבע משיקה לדברים נוספים.
<שאול גולדשטיין: זה לא רק שמירת הטבע כטבע.
<שאול גולדשטיין: זה לא רק כמו שידידי, ראש העיר אילת, אוהב להגיד לפעמים - אתם מגינים על הסלמנדרות ולטאות הכוח.
<שאול גולדשטיין: לא רק עליהן, גם על ההשפעות של תופעות טבע והשתנות תופעות הטבע על מגזרים נוספים, בעיקר על האדם אבל גם על אלמנטים נוספים – כלכלה, חקלאות וכן הלאה.
<שאול גולדשטיין: אתן כמה מילים כדי לסבר את האוזן, רק בגלל שלא כולם מבינים מה זה מינים פולשים.
<שאול גולדשטיין: מינים פולשים הם, למשל, נמלים קטנטנות – עמלי האש, שכנראה חדרו לארץ דרך משלוחי עץ של יצרן עצים ודלתות.
<שאול גולדשטיין: בהתחלה הם היו במוקד אחד והיום מדובר באלפים של מוקדים, ואי אפשר להדביר אותם, למעשה.
<שאול גולדשטיין: נמלת אש קטנה צובטת אותך, יושב-ראש הוועדה, וזה כואב מאוד.
<שאול גולדשטיין: שעתיים מרגישים את הכאב.
<שאול גולדשטיין: אם היא צובטת תינוק, זה לבית חולים.
<שאול גולדשטיין: הנמלה הזו לא היתה בישראל עד לפני כמה שנים.
<שאול גולדשטיין: היינו יכולים להימנע ממנה.
<שאול גולדשטיין: במנגנון נכון של פיקוח היא לא היתה קיימת פה עכשיו.
<שאול גולדשטיין: היום, תייר שמגיע למדשאות של אתר כזה או אחר, והיום היא כבר פוגעת בשמורות טבע, כבר לא נעים לו.
<שאול גולדשטיין: הוא זוכר את החוויה של הצריבה של אותה נמלה שהיא לא מהתוצרת שלנו.
<שאול גולדשטיין: חקלאות – חקלאים היום משתמשים באין ספור חומרי הדברה על מנת להדביר את הורבזינה, את השיטה המכחילה, ועוד אלף סוגים של מינים פולשים של היו כאן לפני כן.
<שאול גולדשטיין: הם נכנסו מכל מיני מקומות וכל מיני דרכים שהם לא היו צריכים להיכנס.
<שאול גולדשטיין: חסת המים.
<שאול גולדשטיין: מישהו גידל פעם באקווריום חסה.
<שאול גולדשטיין: היא מאוד יפה ונותנת רקע וצבעים יפים לאקווריום.
<שאול גולדשטיין: כנראה נמאס לו יום אחד והוא פתח את האקווריום ואמר שהוא עושה טובה לטבע הישראלי, ושפך אותה לכינרת.
<שאול גולדשטיין: צוותים שלמים של רשות הטבע והגנים במשך 24 שעות ורשות המים מדבירים את חסת המים כי אם היא תשתלט על הכינרת, התוצאה תהיה שאי אפשר יהיה לשאוב מים מהכינרת יותר, כי היא תיכנס לתוך המדחפים של הטורבינות, המסננים לא יוכלו לעצור אותם ולא תהיה יותר שאיבה מהכינרת.
<שאול גולדשטיין: ביקרתי לא מזמן בפרויקט אחר שבטח ראיתם בטלוויזיה, של הוצאת צבאים מבסיס נבטים.
<שאול גולדשטיין: הצבי גורם למטוסים לתאונות.
<שאול גולדשטיין: עכשיו ה"אדיר" נמצא שם וחס וחלילה הוא יתקע באיזה צבי – פרויקט שלם.
<שאול גולדשטיין: נכנסתי לבסיס וביליתי שם ימים ולילות.
<שאול גולדשטיין: כל הגינון של הבסיס מוקף בשיטה מכחילה.
<שאול גולדשטיין: שאלתי את מפקד הבסיס אם הוא מודע לזה והוא אמר לי שלא.
<שאול גולדשטיין: אז סיפרתי לו שבבסיס חצרים היה אותו הדבר.
<שאול גולדשטיין: גם נכנסנו לשם – שם יש את החוברות.
<שאול גולדשטיין: זו אחת התופעות היפות שיש בישראל – ציפור יפהפייה שעושה ריקוד מאוד פרחוני.
<שאול גולדשטיין: באנו לחצרים והזהרנו אותם מפני המינים הפולשים.
<שאול גולדשטיין: המפקד בהתחלה זלזל.
<שאול גולדשטיין: היום מחלקות שלמות של חיילים עסוקות בלהוציא את המין הפולש הזה.
<שאול גולדשטיין: למה זה התחיל לכאוב להם?
<שאול גולדשטיין: כי המין הפולש הזה, השיטה המכחילה, התחילה להיכנס לתוך קווי התקשורת שלהם, לתוך קווי הביוב.
<שאול גולדשטיין: היום יש סתימות כל היום בקווי הביוב בגלל אותו מין פולש שלא היה שם לפני כן.
<שאול גולדשטיין: כל המקרים שמניתי – טיפול מונע ראשוני, אחר כך – טיפול הדברתי, היה מונע הוצאות כלכליות עצומות.
<שאול גולדשטיין: ברגע שלא מודעים לנושא הזה, השיטה המכחילה, הפרחים הצהובים האלה עם ריח מתקתק – אתה אפילו מתאהב בזה.
<שאול גולדשטיין: הייתי פעם קצין בפלמחים והשיטה המכחילה פרוסה שם, הריח הוא נהדר ואתה נהנה מזה.
<שאול גולדשטיין: אתה לא מבין שזה בעצם משתלט על הטבע ולמעשה לא רואים כבר את המינים האחרים.
<שאול גולדשטיין: ראש עירית אילת פה ואני אדבר על העורב ההודי, שזה סוג של ציפור שנכנסה אלינו לישראל, יחד עם המיינה והדררה.
<שאול גולדשטיין: שלושה מינים שכאשר מסתכלים עליהם אומרים – אחלה ציפור.
<שאול גולדשטיין: הדררה היא תוכי ירוק.
<שאול גולדשטיין: המיינה היא ציפור שחורה עם עיניים צהובות.
<שאול גולדשטיין: זה דבר יפה מאוד, רק שאותן ציפורים אוכלות את הביצים של הציפורים המקומיות, וכל הציפורים המקומיות לאט לאט נעלמות מהטבע.
<שאול גולדשטיין: הן אוכלות את הטבע.
<שאול גולדשטיין: עכשיו, בצפון, אתה רואה את כל החמניות שמגדלים לגרעינים, חצי מהגרעינים הדררה אכלה.
<שאול גולדשטיין: הדררה קופצת על שדה חמניות ואוכלת חצי מהגרעינים, וחזיר הבר אוכל את החצי השנה.
<שאול גולדשטיין: זה פוגע קשה מאוד בחקלאים ובכלכלה.
<שאול גולדשטיין: החוק שאנחנו מגישים היום הוא חוק מניעת פלישה.
<שאול גולדשטיין: הוא בא להתמודד קודם כל עם המניעה והביעור של מה שנתפס.
<שאול גולדשטיין: דעו לכם שיש סקציה שלמה שלא מטופלת ברמת החוק כרגע, אבל היא מטופלת אצלנו – ברמה של מינים שכבר פלשו.
<שאול גולדשטיין: בחלקם אנחנו כבר מרימים ידיים, אין שום אפשרות להתמודד אתם, זה כבר היקף מטורף ואנחנו כבר לא יכולים.
<שאול גולדשטיין: בחלקם אנחנו ממשיכים בעבודות סיזיפיות, יום יום ושעה שעה.
<שאול גולדשטיין: החוק למניעת פלישות בעיניי זה באמת להגן על המדינה שלנו.
<שאול גולדשטיין: להגיד שאנחנו מגינים עליה בפני כניסת פח"ע, להבדיל, מגינים עליה מכניסת סמים ומחלות מסוכנות ומפני דברים אחרים.
<שאול גולדשטיין: גם דמותה של הארץ זקוקה להגנה.
<שאול גולדשטיין: החוק הזה, שאני יכול להגיד שאפו לחברה להגנת הטבע שיחד עם הרשות כתבו אותו יחד עם הרשות בעבודה משותפת, וגם עם מי שנבחרה אחר כך למנכ"לית החברה.
<שאול גולדשטיין: אני חושב שזה יכול להעיד על שיתוף הפעולה שיוצר דברים טובים בשנים האחרונות.
<שאול גולדשטיין: אז כמו שנתת מחמאות לגיתית, אז גם לאלון ולכל הצוות סביב שעושה עבודה מצוינת.
<שאול גולדשטיין: בסופו של דבר החוק הזה יכול להגן על הארץ שלנו.
דוד אמסלם: אתה מתכוון לאלון זסק?
<שאול גולדשטיין: אלון רוטשילד.
<שאול גולדשטיין: אלון זסק גם שותף מלא, גם לך אפשר להחמיא.
<שאול גולדשטיין: המשרד להגנת הסביבה גם היה שותף בוועדת ההיגוי, ובהחלט, העבודה המשותפת הזו יכולה להוליד את הדברים הטובים.
<שאול גולדשטיין: אני חייב להגיד עוד נקודה שהיא חשובה בעיניי, שניסינו בחוק הזה לצמצם את הרגולציה ואת פגיעתה ביבואנים ובאזרחים, כדי שלא יהיה מצב שאנחנו יוצרים עכשיו חוק וכולנו נתעסק בביורוקרטיה סביבו.
<שאול גולדשטיין: הלכנו בגישה מאוד מתקדמת.
<שאול גולדשטיין: למשל – רשימה לבנה שמתירה, ולא צריך לבקש שום דבר.
<שאול גולדשטיין: רשימה שחורה של דברים שכולם יודעים שזה אסור, אל תשאלו אותנו אפילו, ובי"ת – ההיתרים, שיחולו רק על חלק מהמינים.
<שאול גולדשטיין: מהבחינה הזו אני חושב שהחוק הוא מודרני ועונה גם על הרצון של הממשלה למעט ברגולציה.
<שאול גולדשטיין: אני חושב שאם נסתכל על מדינות מתוקנות סביבנו, בסביבה הקרובה וגם היותר רחוקה, אנחנו כרגע לא מובילים, והחוק הזה שם אותנו במקום יותר טוב באמצע, בין המדינות האחרות.
<שאול גולדשטיין: יש מדינות הרבה יותר מחמירות שלוקחות גם את הנעליים שלך ושמות כל מיני דברים כדי שלא תעביר כל מיני תופעות דרך הרגליים.
<שאול גולדשטיין: עברתי את החוויה הזו לפני שבועיים.
<שאול גולדשטיין: אנחנו עוד לא שם, אבל בהחלט – החוק הזה מביא אותנו למצב נורמלי בין המדינות הנורמליות.
<שאול גולדשטיין: הדבר האחרון שצריך לבקש, וברור לנו לגמרי שגם אחרי החוק הזה לא תהיה סגירה הרמטית – זה לא שאנחנו יודעים דרך החוק הזה לאטום גבולות, ברור שיש גבולות יבשתיים, ברור שיש ציפורים שעפות מהשמים, שיש פרפרים וזבובים, אבל בגדול אנחנו חושבים שהסגירה הזו מאוד חשובה, מאוד דרמטית.
<שאול גולדשטיין: שוב, אני רוצה להודות לך, יושב-ראש הוועדה, על כינוס הוועדה לנושא הזה.
<שאול גולדשטיין: זה נושא מאוד מאוד חשוב בעינינו, ואנחנו מאוד שמחים שאתה מוביל את השמירה על הטבע גם במנגנון הזה שהוא מאוד מאוד חשוב לנו.
דוד אמסלם: ברשותך, תן לנו כמה מילים לגבי החוק הזה באופן כללי – איך אתה - - -
<שאול גולדשטיין: הכנו מצגת שעוסקת בחוק, בהסברים, ברקע וגם בפרטים.
דוד אמסלם: בסדר גמור, לפני כן נשמע את המ.מ.מ.
דוד אמסלם: לאלון זסק – אני אתן חומר למחשבה למה זו הצעת חוק פרטית, מבחינתי, ולא ממשלתית.
<רינת בניטה: אני אציג פה ריכוז של מידע שכבר קיים.
<רינת בניטה: אנחנו, במסמך הזה לא ביקשנו עוד נתונים אבל זה נותן איזשהו רקע לגבי התופעה הזו של מינים פולשים, ובאמת – איפה ישראל נמצאת ביחס לעולם בהקשר הזה.
<רינת בניטה: אז כפי שנאמר כאן, מינים פולשים הם מגוון של יצורים חיים או צמחים שחרגו מתחום סביבתם הטבעית והגיעו למקומות אחרים, ולא רק שהשתלבו שם אלא השתלטו על המגוון הביולוגי הקיים, לעתים אפילו תוך הכחדה של מינים שנמצאים באופן טבעי באותו איזור.
<רינת בניטה: הם פוגעים במגוון הביולוגי, וההיקף של התופעה הזו הולך וגדל ברמה הגלובלית הבינלאומית בשנים האחרונות, מכל מיני סיבות – גלובליזציה, שינויי אקלים וגם שינויים שקורים בעולם.
<רינת בניטה: רק באירופה, רק כדי לסבר את האוזן, מספר המינים הזרים הפולשים גדל ב-76% בשלושת העשורים האחרונים.
<רינת בניטה: המספרים הם דרמטיים.
<רינת בניטה: יש לזה גם השלכות – כמו שנאמר כאן – לא רק ביולוגיות-אקולוגיות אלא גם ממש על הכלכלה.
<רינת בניטה: הערכה שנעשתה בתחילת שנות ה-2000 מדברת על פגיעה של כ-5% בתמ"ג מדי שנה.
<רינת בניטה: הערכה של מדינות האיחוד לבדן מדברת על נזק כלכלי כתוצאה ממינים פולשים בכל אחת מ-20 השנים האחרונות, כל אחת של לפחות 12 מיליארד יורו, שזו הערכה שמרנית, יכול להיות שמדובר אפילו ביותר.
<רינת בניטה: באמת, כמו שאמרתי, זה משפיע על המגוון הביולוגי.
<רינת בניטה: ישראל חתמה על אמנת המגוון הביולוגי בשנת 1992 ועשור לאחר מכן, ב-2003, התקבלה החלטת ממשלה שעסקה בתוכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימא בישראל ובין היתר המליצה על נקיטת צעדים לעצירת ההידרדרות של המגוון הביולוגי בישראל.
<רינת בניטה: התופעה הזו היא חמורה מכיוון שיש מעט שטחים פתוחים והם מקוטעים, כך שמינים פולשים פולשים ומבצעים את תהליך הדחיקה במהירות.
<רינת בניטה: מה קורה במדינות אחרות?
<רינת בניטה: באיחוד האירופי אומץ בשנת 2014 חוק שהמטרה שלו לצמצם את ההשפעות השליליות של התופעה הזו של המינים הפולשים, וכן, כמו שנאמר כאן, זה משפיע גם על הבריאות, לא רק על הכלכלה.
<רינת בניטה: החוק קובע שורה ארוכה של כללים לניהול ומניעה את של התופעה הזו במדינות, לרבות מיפוי של המינים, שזה – נקודת החולשה בישראל, הערכות הסיכון שלהן וגיבוש תוכנית פעולה לזיהוי, ניהול והשמדה של מינים פולשים.
<רינת בניטה: כמו שנאמר כאן, כשהם רק מגיעים קל לטפל במינים הפולשים.
<רינת בניטה: כשהם כבר כאן הם מתפשטים מאוד מהר וזה הופך להיות לפעמים ממש מצב של הרמת ידיים, כמו שאני רואה כאן.
<רינת בניטה: מה קורה בארצות הברית?
<רינת בניטה: בפברואר 1999 נחתם צו נשיאותי שמסמיך הקמה של מועצה לאומית למינים פולשים.
<רינת בניטה: יש לה מגוון של נציגים ממשלתיים וועדה מייעצת שמורכבת מבעלי עניין ונציגים לא ממשלתיים.
<רינת בניטה: הצוות הזה בסוף 2016 הורחב מבחינת הסמכויות של הוועדה והמועצה.
<רינת בניטה: מה קורה בישראל?
<רינת בניטה: דוח שהוציא המשרד להגנת הסביבה לאו"ם, זה הדוח החמישי, על ההתקדמות של ישראל להשגת היעדים שלה, מעיד על כך שההישגים עד עתה היו חלקיים בלבד.
<רינת בניטה: בהקשר של מינים פולשים הוזכר במסמך שעד שנת 2020 יפותחו ויוקנו אמצעים חוקיים שמטרתם למנוע הגעה של מינים זרים פולשים למדינת ישראל – אנחנו מדברים על שלוש שנים מעכשיו – וכן תוטמע רשימה מתועדפת של צמצום והשמדה של מינים פולשים.
<רינת בניטה: אני לא אסקור את זה אבל מונח כאן המסמך של האגף לביטחון אקולוגי לאומי ובו המלצות לאיזה רגולציה צריכה להתקיים כדי באמת לטפל בנושא הזה.
<רינת בניטה: אחת הבעיות בישראל, אחד החסמים, שעיקר הדגש הוא על ביעור ובקרה של נזקים במקום מניעה מלכתחילה, שאלה סדרי העדיפויות המקובלים בעולם.
דוד אמסלם: ודאי תמיד יותר זול למנוע מאשר אחר כך להתמודד עם העניין.
<אלון רוטשילד: מכיוון שכבר תיארו את הרקע אני ברשות
<אלון רוטשילד: כם אתמקד בשני דברים.
דוד אמסלם: אני רוצה להגיד לכם שאפו על החוברת.
דוד אמסלם: אין בממשלה דברים כאלה.
<שאול גולדשטיין: יש.
<שאול גולדשטיין: אנחנו ממשלה.
דוד אמסלם: לא לחינם אני אומר את זה, זה נדיר.
<אלון רוטשילד: כיוון שהרקע הוצג אני רוצה ברשות
<אלון רוטשילד: כם להתמקד בשני דברים – 1.
<אלון רוטשילד: במה הפערים במצב הקיים היום והשני – במה אנחנו מציעים.
<אלון רוטשילד: (מוקרנת מצגת) דבר ראשון, אני רוצה לפתוח בדברים שאני חושב שהיושב-ראש ציין קודם.
<אלון רוטשילד: זה, לפעמים, מה שאנחנו מכירים ממינים פולשים.
<אלון רוטשילד: אנחנו מכירים את הדקלים המתים במרחב הציבורי, מכירים את חדקונית הדקל שגורמת לזה, אבל צריך להבין שהתופעה הזו נרחבת הרבה יותר, זה לא רק נוי.
<אלון רוטשילד: כדי להדגיש – דיברו פה על נזקים.
<אלון רוטשילד: ככה נראה נזק.
<אלון רוטשילד: מה שאתם רואים כאן, מצד ימין, זה נהר בסרי לנקה, שהוא סתום לחלוטין עם צמח שנמכר בישראל במשתלות ונקרא – יקינטון מים.
<אלון רוטשילד: מצד שמאל אתם רואים אותו בנחל פולג, אצלנו.
<אלון רוטשילד: מה שהמקומיים עשו, הם פשוט לקחו את הסירות, כי כבר אי אפשר לשוט, ועשו גשר צף על הנהר, כי זה הדבר היחיד שעוד אפשר לעשות עם הסירות האלה, אבל זו המשמעות של הרס שהוא סביבתי, שגם פוגע באדם.
<אלון רוטשילד: אנחנו ממש לא רוצים להגיע למצב הזה אצלנו.
<אלון רוטשילד: מה שאתם רואים מצד שמאל זו סירה של רשות הטבע והגנים שמוציאים חסת מים – ששאול ציין אותה – מנחל צלמון, שנשפך לכינרת.
<אלון רוטשילד: מצד ימין מה שאתם רואים זה במשתלה ברחובות – צילמתי את אותו צמח נמכר ב-7.90 שקל ליחידה.
<אלון רוטשילד: זאת אומרת, יש פה איזשהו מצב שברור שהוא לא הגיוני, שמצד אחד יד אחת של המגזר הממשלתי מוציאה את הצמחים הבעייתיים האלה מהנחלים שלנו ויד שנייה מאפשרת למכור אותם ללא מפריע.
<אלון רוטשילד: למה זה קורה?
<אלון רוטשילד: וזה, בתמצית העניין – זה קורה בגלל שהצמח הזה לא מוגדר היום כמזיק חקלאי, והוא אכן לא מזיק חקלאי.
<אלון רוטשילד: באף מקום לא מוגדר שיש עם זה בעיה שהוא מזיק לטבע.
<אלון רוטשילד: אין חוק שמסמיך לכך, ולכן אין ממש סמכות לאסור את המכירה שלו.
<אלון רוטשילד: דוגמה נוספת – יש פה סרטן שבעבר יובא כדי לגדל אותו לאיזושהי מטרה חקלאית.
<אלון רוטשילד: הוא לא מהווה איום על החקלאות.
<אלון רוטשילד: יש לו פוטנציאל נזק אדיר על כל בתי גידול הלחים שלנו – צפרדעים, קרפדות, דגים ואחרים, בבתי הגידול הטבעיים.
<אלון רוטשילד: מי שבסופו של דבר הוציא אותו מהטבע ברגע שהוא התחיל להתפשט, היה רשות הטבע והגנים.
<אלון רוטשילד: אני אדגיש – הם עשו את זה ללא סמכות חוקית.
<אלון רוטשילד: הם עשו את זה כי הם הבינו שיש פה בעיה, נכנסו ופעלו כי אף אחד אחר לא פעל.
<אלון רוטשילד: שאול כבר הזכיר את נמלת האש הקטנה.
דוד אמסלם: לא הגישו נגד זה בג"צ, נכון?
<אלון רוטשילד: נגד צמחי המים – אנחנו הגשנו בג"צ נגד המשרד להגנת הסביבה.
<אלון רוטשילד: אלון יוכל לספר.
דוד אמסלם: בג"צ הפוך – על איך הרגו אותם.
<אלון רוטשילד: נמלת האש הקטנה חדרה לארץ כנראה בשנת 1997.
<אלון רוטשילד: רק ב-2005 ידעו שהיא נכנסה, ואז התחילו שנתיים של ויכוחים בין משרדי ממשלה של מי הבעיה הזו.
<אלון רוטשילד: בסופו של דבר זה נפל אצל הגנת הסביבה.
<אלון רוטשילד: צריך להבין – אין היום חוק שמגדיר בצורה ברורה שנמלת האש הקטנה היא מזיק לטבע ושלכן אפשר לטפל בו ברמת המניעה.
<אלון רוטשילד: ככה זה נראה.
<אלון רוטשילד: בסוף מגיע מצב שבו מישהו במקרה רואה איזושהי תנועה באיזו מכולה, במקרה קוראים לבן אדם הנכון שבמקרה מתקשר לבן אדם הנכון, וזה המקרה היוצא מן הכלל.
<אלון רוטשילד: זיהו פה איזה עכביש פולש בתוך מכולה וגם הצליחו לעצור אותו, אבל זה היוצא מן הכלל.
<אלון רוטשילד: בדרך כלל הדבר הזה רץ ועובד ללא שום הפרעה וצריך להדגיש: מבחינה חוקית אין שום גורם בישראל שיש לו סמכות למנוע חדירה של עכבישים כדי למנוע פגיעה בטבע.
<אלון רוטשילד: זה ואקום.
<אלון רוטשילד: כמו שכבר ציינו, לישראל יש מחויבויות בין לאומיות, אני לא אכנס לזה.
<אלון רוטשילד: ככה נראית התמונה הסטטוטורית: יש הרבה גופים שעוסקים באיזושהי נגיעה בנושא הזה, ואתם רואים שלכל אחד יש איזשהן סמכויות אחרות, תחומים אחרות, קבוצות אורגניזמים אחרות, ובתוך הדבר זה יש פה רשת עם חורים גדולים ויש הרבה דברים שנופלים בין הכיסאות.
<אלון רוטשילד: הרבה מהגופים האלה או כל הגופים האלה – בעצם, יש להם רצון טוב.
<אלון רוטשילד: הם רוצים לעזור, יש להם מגבלות תקציביות, יש להם מגבלות חוקיות, והם בעיקר עסוקים, וזה בסדר – בלעשות את העבודה שלשמה מינו אותם, אם זה אנשי החקלאות שנועדו להגן על החקלאות, אם זה אנשים ממקומות אחרים.
<אלון רוטשילד: יש להם הרבה מטלות, הם עושים את עבודתם אבל יש דברים שהם לא יכולים לעשות, לכן אנחנו מציעים כאן – רק בשביל לסבר את העין, אתם רואים שהשירותים להגנת הצומח נסמכים על חוק שאומר שנגע, בעיה, זה משהו שטיבו לעורר מחלות בצמחים.
<אלון רוטשילד: השאלה מה קורה עם עכביש שהוא בכלל פוגע בטבע אבל לא בצמחים.
<אלון רוטשילד: לכן מה שנופל בין הכיסאות, אם נסכם את הבעיה, לפני שאני עובר לפתרון המוצע – זה היעדר טיפול מערכתי ומתואם.
<אלון רוטשילד: הרבה גורמים, אין תיאום, כל אחד עם הסמכות הספציפית שלו.
<אלון רוטשילד: מה שמאיים על הטבע לא מטופל.
<אלון רוטשילד: אין כלים טובים לטפל בנוסעים סמויים – אותם אלה שמתחבאים לנו במכולות, בכל מיני דברים כאלה, ומחוץ לשמורות טבע, לגורם הממשלתי, שזה רשות הטבע והגנים אין סמכות לטפל במינים פולשים.
<אלון רוטשילד: לכן הצענו איזשהו מתווה לחקיקה חדשה.
<אלון רוטשילד: העקרונות שלה אומרים, דבר ראשון – שאנחנו לא פוגעים בסמכויות ובחוקים של גופים קיימים.
<אלון רוטשילד: אנחנו רוצים להוסיף ולא לגרוע מאיזשהו גוף כה או אחר.
<אלון רוטשילד: התכלית של החוק צריכה להיות תכלית רחבה שבאה להגן על הטבע ממינים פולשים, למנוע בעיקר את הבעיה של אותם נוסעים סמויים, אותם מינים שמסתתרים ואף אחד לא מבקשים בשבילם היתר, לייצר יכולת לתגובה מהירה בשטח – ניטור, אכיפה, פיקוח וביעור, גמישות ובסיס מדעי.
<אלון רוטשילד: התחום הזה הוא תחום מאוד מדעי.
<אלון רוטשילד: יכול להיות שאתמול קרה משהו בצרפת ומחר הוא אצלנו.
<אלון רוטשילד: צריכים להיות מאוד מגיבים ומאוד מבוססים על מדע, וכמובן – לסנכרן ולתאם.
<אלון רוטשילד: מכאן, מה אנחנו בעצם מציעים?
<אלון רוטשילד: בחוק הזה, שהוא חוק מורכב, זו לא בעיה שאפשר לפתור אותה בשתי שורות, מוצעים מספר מנגנונים.
<אלון רוטשילד: דבר ראשון, ברמת התכלית – צריך להיות כתוב בצורה ברורה: המטרה היא למנוע נזקים לסביבה, לבריאות ולכלכלה, כתוצאה מחדירה והתבססות של מינים פולשים.
<אלון רוטשילד: מבחינת מבנה מנהלי אנחנו חושבים שהשר המתאים להיות אחראי על החוק הזה הוא השר להגנת הסביבה.
<אלון רוטשילד: הסמכות הביצועית - - -
זאב בנימין בגין: מה היה ההגדרה "מין לא מזיק לחקלאות אבל מזיק לטבע"?
זאב בנימין בגין: חזרתם על זה פעמים אחדות.
זאב בנימין בגין: מה היא ההגדרה לצורך החוק?
<אלון רוטשילד: אנחנו נציג בשקף הבא שתהיה פה ועדה שתשב ותגדיר רשימות מדויקות על סמך הערכות סיכון.
<אלון רוטשילד: זאת אומרת, הם יבואו ויגידו – המין הזה פוגע.
<אלון רוטשילד: יש סכנה גבוהה שהוא יפגע בטבע, ולכן הוא ייכנס לרשימה שחורה.
<אלון רוטשילד: המין הזה- אין בעיה אתו מבחינת סכנה לטבע?
<אלון רוטשילד: רשימה לבנה.
זאב בנימין בגין: מבחינת החקיקה זו אולי בעיה, אם אנחנו - - - לפחות צריך לגעת באיזו הגדרה.
<קריאה: יש הגדרות.
דוד אמסלם: אנחנו הבנו את הנושא העקרוני, אנחנו נדבר באופן כללי, אנחנו לא עוסקים כרגע בחקיקה.
דוד אמסלם: בגדול, אנחנו עוד לא שם.
דוד אמסלם: ברגע שהם יגישו את הצעת החוק, שאני אגיש אותה, אז אנחנו נדו עליה כאן ונעבור סעיף סעיף, אבל מה שהוא מתכוון, בגדול: תהיה ועדת מומחים שתתכנס חדשות לבקרים, והיא תחליט ברמה המקצועית מה מסוכן ומה לא מסוכן, מה מכניסים להגדרה ומה לא.
דוד אמסלם: כמובן שבחוק זה יהיה משהו שמתייחס באופן כללי: פוגע בערכי טבע, וכן הלאה.
<שאול גולדשטיין: רק נקרא בדיוק את מה שאמרת, כדי להבהיר את הנקודה הזו.
<שאול גולדשטיין: בדיוק מה שאמרת עכשיו: "מין זר פולש – אורגניזם שחרג מתחום התפוצה שלו, בשל..." אני לא אפרט – "...
<שאול גולדשטיין: ואשר גורם או עלול לגרום לנזק באחד או יותר מתחומים אלה: בריאות הציבור, מערכת אקולוגית, מגוון ביולוגי, חקלאות, תשתיות וכלכלה".
<שאול גולדשטיין: כלומר, ברגע שאתה לוקח את כל הפגיעות בכל הסוגים – אנחנו לא רוצים שהוא ייכנס.
<שאול גולדשטיין: לא רק טבע, אלא גם חקלאות, כלכלה, בריאות.
<שאול גולדשטיין: אם הוא טוב לחקלאות אבל פוגע באדם, עושה אלרגיות – שימצאו פתרון אחר.
<שאול גולדשטיין: ולהפך.
<יהושע שקדי: חבר הכנסת בגין שאל על נזק לטבע.
<יהושע שקדי: התשובה היא – זה נזק למינים אחרים וזה נזק לבתי גידול.
<יהושע שקדי: פה אני מציע לעצור ולא לפרט.
זאב בנימין בגין: היות ואנחנו כבר מגיעים למבנה המנהלי, אז חשבתי - - -
<אלון רוטשילד: אז ברשותכם, עוד שתי שקופיות ואז אני אציג את כל המבנה.
<אלון רוטשילד: אז אמרתי – השר להגנת הסביבה.
<אלון רוטשילד: אנחנו חושבים שהסמכות הביצועית צריכה לשבת אצל רשות הטבע והגנים, אנחנו חושבים על מודל שהוא קצת מזכיר את הסיירת הירוקה, למי שמכיר.
<אלון רוטשילד: זה גוף שנותן שירותים להרבה מאוד משרדי ממשלה ויודע לעשות את זה היטב, ותהיה ועדה מקצועית מתאמת.
<אלון רוטשילד: ככה, בגדול, אנחנו רואים את זה קורה, מעין גוף רחב שיש לו נציגות של כל האינטרסים השונים.
<אלון רוטשילד: הוא יודע גם לייצר תגובה בשטח, גם לעשות הערכות סיכון, גם לנתח ולזהות סיכונים, כמו שעושים, לא עלינו, בפח"ע ומודיעין, אותו הדבר גם פה.
<אלון רוטשילד: וכמובן – גם לקבוע רשימות.
<אלון רוטשילד: אנחנו חושבים שזה הרכב נכון.
<אלון רוטשילד: בעצם, מי שנמצא פה זה נציגים של כל הגופים שעוסקים בדבר הזה היום, כולל נציגות רחבה למשרד החקלאות, ל-3 אורגנים שונים בו, המשרד להגנת הסביבה, כמובן, רשות הטבע והגנים, בריאות, אקדמיה וארגוני סביבה.
<אלון רוטשילד: יהיו להם שורה של תפקידים – לזהות, לאפיין, להמליץ, וכו'.
<אלון רוטשילד: מבחינת רשימות הרעיון הוא לעשות סדר.
<אלון רוטשילד: שיהיה סדר - - -
זאב בנימין בגין: פקיד היערות.
זאב בנימין בגין: אני לא רואה אותו.
<אלון רוטשילד: מכיוון שרצינו שהוועדה גם תהיה בגודל כזה שהיא תוכל לקבל החלטות בצורה אפקטיבית – פקיד היערות, בגדול, אין לו כל כך סמכויות לגבי יבוא, אלא יש לו סמכויות בנושא של אישורי כריתה.
<אלון רוטשילד: הדבר הזה כבר עבר בתיקון פקודת היערות ב-2012.
<אלון רוטשילד: מינו ועדה מייעצת שגם אני חבר בה וגם רשות הטבע והגנים, סיכמו על רשימה של מינים שיוחרגו.
<אלון רוטשילד: הנושא הזה יחסית מטופל.
<אלון רוטשילד: מבחינת הרשימות, הרעיון הוא לייצר משהו שיהיה ודאי וסגור, לא משהו אמורפי, בהמשך לאמירה של חבר הכנסת בגין.
<אלון רוטשילד: לכן אמרנו שתהיה רשימה שהוועדה תגבש אותה בהסכמה, שהיא רשימה שחורה ברורה.
<אלון רוטשילד: תהיה רשימה שהיא רק למטרות מאוד מוגדרות של מחקר מדעי, הצגה בגני חיות, חינוך וכדומה.
<אלון רוטשילד: רשימה של מינים שהם מותרים ביבוא, אבל צריך לתת להם איזשהו סייג – למשל, תנאים של הסגר, כלוב כזה או אחר, ורשימה לבנה.
<אלון רוטשילד: מינים שלא נמצאים ברשימות האלה, ולא ידועים או מוכרים לנו, מין חדש שמישהו רוצה לייבא – יגישו את הבקשה, יעשו הערכת סיכון ואז יסווגו אותו לאחת הרשימות.
<אלון רוטשילד: שכל הבא בתור שירצה לייבא את המין הזה, יהיה כבר ברור איפה זה נופל, כדי, בעצם, להפחית רגולציה.
זאב בנימין בגין: ונוסעים שאינם מיובאים – כאלה שהגיעו עם העניין, דבוקים ל - - -
<אלון רוטשילד: זה בדיוק הנוסעים הסמויים, זו באמת שאלה מצוינת.
<אלון רוטשילד: הרעיון הוא כן לסווג אותם מראש ברשימות האלה כאסורים, ואז, מה שאתה רואה כאן - - -
זאב בנימין בגין: הם לא מיובאים במובן של כוונה לייבא.
<אלון רוטשילד: נכון, זה הסעיף האחרון.
<אלון רוטשילד: אתה רואה נושא של אמצעי ליווי.
<אלון רוטשילד: הרעיון הוא שאם אנחנו יודעים למשל שבולי עץ זה נתיב שאנחנו מזהים אותו בתור משהו בעייתי, אז יהיו הנחיות ספציפיות לבולי עץ, למשל – לאייד אותם בחומר כזה או אחר, או תעודת משלוח כזו או אחרת מארץ המקור, כדי לוודא מראש שהדבר הזה מגיע נקי.
זאב בנימין בגין: לא צריך להיות - - -הוא יכול להיות צמוד לאניה.
זאב בנימין בגין: כל מיני חלזונות שמגיעים בחלק השקוע, ורב החובל לא שמע עליהם.
<אלון רוטשילד: אתה צודק.
<אלון רוטשילד: לצערנו או לשמחתנו לא נוכל לעשות רגולציה על כל דבר שזז במדינה.
<אלון רוטשילד: הרעיון הוא - - - המשרד להגנת הסביבה ייאמר לזכותו – הוביל פה עבודה בחודשים האחרונים, שבעצם ניסתה לעשות תיעדוף של הנתיבים השונים.
<אלון רוטשילד: להגיד – יש כאן חמישה נתיבים: בולי עץ, מים שמלווים, וכו' – אלה הדברים הקשים ביותר, בואו ניתן המלצות לגביהם.
<אלון רוטשילד: זה היה הרעיון, וכמובן – הדבר הזה - - -
דוד אמסלם: אני שמח על זה שחבר הכנסת בגין מתעניין בעומק החוק, אבל אנחנו עוד לא שם.
דוד אמסלם: אבל אני מניח שאתם לבד מבינים שיש סיפור שאתם מתייחסים אליו כאן, לגבי היבוא – מה מותר, ויש התייחסות למה שהגיע כבר לפה ואיך מטפלים בו בלי קשר לאיך הוא הגיע.
<אלון רוטשילד: אז בדיוק אתה מוביל אותי לשקף הכמעט אחרון.
<אלון רוטשילד: הרעיון הוא גם למנוע שחרור לטבע.
<אלון רוטשילד: מה שאתם רואים כאן
<אלון רוטשילד: זה סרטן מאוד לא נחמד שנקרא "שרקס", שיובא לישראל לפני כך וכך עשרות שנים אבל מישהו, מתישהו החליט שהוא יזרוק את האקווריום הזה לתוך הירקון.
<אלון רוטשילד: יש לנו היום בנחל הירקון – הושקעו מיליוני שקלים בלשקם אותו - יש סרטנים פולשים שפשוט השתלטו על הנחל הזה, והיום כבר אף אחד לא יכול להוציא אותם משם.
<אלון רוטשילד: הרעיון הוא שבחקיקה, וכמובן גם בהסברה, נעגן איסור שחרור לטבע.
דוד אמסלם: אני רוצה לשאול שאלת תם, שמעניינת אותי: הסרטן הזה בא מאיזשהו מקום.
דוד אמסלם: איך הם מתמודדים שם עם הסרטן הזה?
דוד אמסלם: הרי הוא לא בא מחוץ לכדור הארץ.
<שאול גולדשטיין: מעגל הטריפות שונה ממדינה למדינה.
<שאול גולדשטיין: כל מדינה יש לה - - -
דוד אמסלם: אז אנחנו צריכים גם לייבא את האנטי וירוס?
<אלון רוטשילד: אז עשו פעם דבר כזה באוסטרליה, והאנטי וירוס הרס את כל המערכות.
<אלון רוטשילד: היתה להם שם בעיה עם חיפושית שאוכלת את התירס.
<אלון רוטשילד: הביא bull frog, שזו צפרדע ענקית כדי לאכול את הדבר הזה.
<אלון רוטשילד: היא אוכלת שם כל דבר אפשרי, חוץ מאשר את החיפושית הזו.
<אלון רוטשילד: היא עושה שם נזקים עצומים.
<אלון רוטשילד: היא גם רעילה, אז חיות שאוכלות אותה מורעלות ומתות.
<אלון רוטשילד: צרה צרורה.
<שאול גולדשטיין: נוסע סמוי שנכנס אנחנו גם ננסה לקטלג אותו באחת הקטגוריות ולטפל בו בהתאם.
<שאול גולדשטיין: אם הוא לא מפריע לאף אחד, הוא לא מתפרץ.
<שאול גולדשטיין: כל מה שמוצע כאן בדרך כלל זה מינים שפולשים וגם מתפרצים.
<שאול גולדשטיין: הם פתאום תופסים נפח עצום.
דוד אמסלם: אני לא נכנס לפרטים.
דוד אמסלם: אתם תפסתם מספר קטגוריות מובילות.
דוד אמסלם: אני לא יכול להתעסק עם כל חומר עכשיו.
דוד אמסלם: יש משהו שמוביל, והוא תעשיית העץ שתופסת 90 אחוז.
דוד אמסלם: ואז אתם עושים רגולציה מובנית.
דוד אמסלם: רוצים להביא עץ?
דוד אמסלם: צריך אישורים, נשאל שאלות, ימלאו טפסים.
דוד אמסלם: אני מניח שגם מעבר לזה אתם תצטרכו – הוועדה תתמודד עם מינים שכבר פה.
דוד אמסלם: לא יודע איך הגיעו, אבל פתאום מסתבר שהם כבר פה.
דוד אמסלם: אז אתם בעצם צריכים להוציא אותו מחוץ לחוק.
דוד אמסלם: אחרי זה שואלים איך מטפלים.
דוד אמסלם: קודם כל אנחנו מחליטים שהוא לא חוקי – נניח שבאזור מסוים הוא לא חוקי, או בכלל במדינה, ודבר שני, איך מטפלים בו באופן מעשי?
דוד אמסלם: איך אוכפים.
דוד אמסלם: מתקצבים, אוכפים – חלקם זה מדינה, חלקם זה רשות הרבים כבר.
דוד אמסלם: לכן, אלה דברים אחרים שנצטרך לדבר עליהם.
דוד אמסלם: אבל זה יותר מורכב מיבוא עץ ומילוי טפסים.
<אלון רוטשילד: נכון, וזה בדיוק הסעיף האחרון – סמכויות בירור וטיפול.
<אלון רוטשילד: שמתי תמונה של הצמח הזה, שנקרא "אמברוסיה מכונסת".
<אלון רוטשילד: הצמח הזה עושה לנו צרות צרורות, גם לחקלאות, גם לטבע וגם באלרגיות, והוא כבר נמצא בישראל.