GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל רזניקוביץ: הדרג המדיני החליט לחסן את צוותי החירום.
משה גפני: בדרג המדיני למיטב ידיעתנו יושב רק רופא אחד, והוא בסך הכול שר התחבורה.
מרדכי משעני: ההחלטה הייתה על סמך המלצות שלכם, של משרד הבריאות.
מרדכי משעני: הרי לא מחליטים על חיסון האוכלוסייה בלי המלצה שלכם.
שמואל רזניקוביץ: הדרג המדיני נועץ באנשי המקצוע הרלוונטיים במערכת הבריאות ובמערכת הביטחון.
שמואל רזניקוביץ: הוא גיבש את החלטותיו.
שמואל רזניקוביץ: התחלנו לחסן את צוותי התגובה הראשוניים על-פי החלטות הדרג המדיני.
שמואל רזניקוביץ: חוסנו כ10,000- עובדי מערכת הבריאות וכ5,000- אנשי מערכת הביטחון.
שמואל רזניקוביץ: המלצתנו נמסרה לדרג המדיני.
שמואל רזניקוביץ: היא איננה סודית אך הסוגיה מורכבת מאוד.
שמואל רזניקוביץ: אינני חושב שזה המקום להיכנס לפרטים.
שמואל רזניקוביץ: הנושא עלה בהרחבה גם בדיון בוועדה לענייני ביקורת המדינה בשבוע שעבר.
משה גפני: בעקבות התגובה הזאת אני מבקש לומר משפט אחד.
משה גפני: כיו"ר ועדה אני נזהר מאוד בדברים חסויים.
משה גפני: היו כמה עניינים כאלה.
משה גפני: מה שחסוי אין לחשוף לדעתי.
משה גפני: נציג משרד הבריאות מתלבט אם לחשוף את הדברים, אני רואה זאת, אך בינתיים יש היום כותרת ב"מעריב": "חרדה במד"א; החיסון לאבעבועות השחורות מסוכן לנו ולילדנו".
משה גפני: אם לא יאמרו את זה כאן יגידו זאת העיתונאים, ולכן עדיף לשמוע זאת מנציג משרד הבריאות.
משה גפני: המצב היום קצת שונה מהמצב לפני 12 שנה.
משה גפני: היום יודעים הכול.
משה גפני: לכן עדיף למסור את המידע באופן מסודר, וזה המקום לעשות זאת.
דוד טל: אעזור לנציג משרד הבריאות: הוועדה בראשותי דנה בנושא זה בדלתיים סגורות.
דוד טל: מה שכן אפשר לומר הוא שאם היינו צריכים לחסן את המדינה לכל האפשרויות היינו מגיעים למצב בלתי מוגבל.
דוד טל: לכן אנחנו זהירים מאוד בנושא ולוקחים את הסיכונים הקטנים ביותר.
דוד טל: היום עומדות על הפרק האבע
דוד טל: בועות השחורות אך יש לזכור שיש עוד דברים שכרגע לא מדברים עליהם ונציג משרד הבריאות אינו רוצה לפרט בעניין זה, ובצדק.
שמואל רזניקוביץ: הנושא נדון בהרחבה בשבוע שעבר בדלתיים סגורות לפני ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
שמואל רזניקוביץ: אינני חושב שזה המקום להיכנס לפרטי פרטים בנוגע לשיקולי הדרג המדיני האם לחסן, מדוע לא לחסן, כמה אנשים לחסן וכולי.
שמואל רזניקוביץ: כעיקרון התקבלה החלטה לחסן את צוותי התגובה הראשוניים.
שמואל רזניקוביץ: עד היום חוסנו 6,500 עובדים ממערכת הבריאות ומכוחות הביטחון.
שמואל רזניקוביץ: החיסון הביא לכמה תגובות לוואי ידועות ושכיחות.
שמואל רזניקוביץ: אלה דברים סטנדרטיים מאוד שמוכרים מהספרות ומוכרים לנו מהתקופה שאוכלוסיית מדינת ישראל חוסנה באבעבועות שחורות – שכן המדינה חוסנה במשך עשרות שנים.
שמואל רזניקוביץ: לתפיסתנו לא הייתה בעיה מיוחדת ואין סיבה לפניקה הזאת.
שמואל רזניקוביץ: יש לזכור עם זאת שהיום חוסנו מי שחוסנו כבר בעבר.
שמואל רזניקוביץ: בקרב 6,500 העובדים חוסנו אנשים שכבר חוסנו בעבר שלוש פעמים לפחות, כולל אגב עולים מברית המועצות לשעבר שבקרב מערכת הבריאות יש להם ייצוג בשיעור ניכר.
שמואל רזניקוביץ: הסיכון למי שחוסנו בעבר נמוך יותר.
שמואל רזניקוביץ: מי שחוסנו בעבר שלוש פעמים: בגיל שנה, בכיתה ב' ובעת הגיוס לצה"ל – הסיכון לגביהם קטן יותר לעומת מי שלא חוסנו כלל.
שמואל רזניקוביץ: זה ידוע ומופיע בספרות.
שמואל רזניקוביץ: בנוגע לכלל היערכות מערכת הבריאות: תרחישי האיום זוהו ונותחו ומערכת הבריאות גיבשה את תורות ההפעלה הנדרשות לכל אחד מסוגי האיום: האיום הקונבנציונלי, האיום הכימי, האיום הביולוגי.
שמואל רזניקוביץ: גובשו נוהלי הפעלה גם בבתי החולים וגם בקופות החולים בקהילה, כולל עבודה אינטגרטיבית בין הגופים השונים.
שמואל רזניקוביץ: בימים הקרובים יתחיל תהליך אינטנסיבי של תדרוך ותרגול של קרוב ל4,000- מנהלים בכירים ועובדים אחרים של מערכת הבריאות, והוא יכלול גם תרגילים משולבים בין בתי החולים לקופות החולים ושירותי בריאות הציבור.
שמואל רזניקוביץ: בתחום המלאי: רמות המלאי בתחום התרופות הן בסדר גמור, גם בתחום ההצטיידות המצב בסדר למעט חוסר בפריטים מסוימים והגשנו בקשות לגורמים הרלוונטיים כולל המועצה לביטחון לאומי.
שמואל רזניקוביץ: הנושא נדון בימים אלה בממשלה ואני מקווה שעם קבלת האישור נשלים גם את ההצטיידות הזאת.
משה גפני: כלומר משרד הבריאות מרוצה ממצב ההיערכות בכל מקרה של תקיפה?
שמואל רזניקוביץ: בהחלט, גם מבחינת המלאים, גם מבחינת גיבוש התורה וגיבוש הנהלים, גם מבחינת רמות המלאי.
מרדכי משעני: מהו "גיבוש תורה"?
מרדכי משעני: אלה מילים גדולות, אבל מה המשמעות?
מרדכי משעני: מהו "גיבוש תורה" במקרה של נשק ביולוגי?
שמואל רזניקוביץ: המשמעות היא שאם אלה טילי אנתרקס, למשל, והנפגעים מגיעים לבתי החולים, בבתי החולים יודעים לטפל בנפגעי אנתרקס.
שמואל רזניקוביץ: אם היקף הנפגעים הוא כזה שהוא מצריך את מעורבות הקהילה – כוונתי לקופות החולים ולאנשי שירותי בריאות הציבור – הקהילה יודעת איך לסייע לבתי החולים ולשמש מערכת אינטגרטיבית.
שמואל רזניקוביץ: בימים אלה תהיה הדרכה אינטנסיבית של אלפי רופאים ואחיות עובדי בתי החולים, קופות החולים ושירותי בריאות הציבור.
שמואל רזניקוביץ: אני מקווה שעד סוף חודש נובמבר תושלם ההדרכה.
מרדכי משעני: זה תאריך היעד, כך אני מבין.
שמואל רזניקוביץ: זה תאריך היעד מבחינתנו, מבחינת מוכנות מערכת הבריאות.
מרינה סולודקין: יש פתגם שאומר שבתחילת המלחמה הדבר הראשון שמת הוא האמת.
מרינה סולודקין: אני שומעת דיבורים שחיסונים נגד אבעבועות שחורות הם מסוכנים, ואני מטילה ספק בכך.
מרינה סולודקין: בברית המועצות כל מי שנולד אחרי מלחמת העולם השנייה קיבלו את החיסונים הללו, ומדובר במאות מיליונים של אנשים.
מרינה סולודקין: לא היה אפילו ויכוח בעניין זה.
משה גפני: בברית המועצות אחרי מלחמת העולם השנייה בכלל לא היו ויכוחים.
גלעד שנער: גם במדינת ישראל חיסנו בעבר את כולם.
גלעד שנער: הייתה רמת סכנה מסוימת, כמו בכל חיסון.
גלעד שנער: יש סיכון מסוים למי שמקבלים את החיסון.
גלעד שנער: השיקול הוא אם להתחיל בתהליך או לא.
גלעד שנער: לא רק ברוסיה חיסנו את האוכלוסייה אלא גם בישראל.
גלעד שנער: וגם ברוסיה הייתה רמת סיכון.
שמואל רזניקוביץ: משנת 1952 ועד שנת 1978 חוסנה כלל האוכלוסייה בישראל שלוש פעמים: בגיל שנה, בכיתה ב' ועם הגיוס לצבא הגנה לישראל.
שמואל רזניקוביץ: בראשית שנות השבעים הכריז ארגון הבריאות העולמי על מחלת האבעבועות השחורות מחלה שנכחדה.
שמואל רזניקוביץ: במדינת ישראל המשיכו לחסן את כל האוכלוסייה עד שנת 1978.
שמואל רזניקוביץ: כשמחזור הצעירים שנולדו בשנת 1978 התגייסו בשנת 1996 זאת הייתה הפעם האחרונה שחיסנו גם את חיילי צה"ל.
שמואל רזניקוביץ: אחרי כן הפסיקו לחסן את החיילים, מהסיבה שהמחלה הוכחדה.
שמואל רזניקוביץ: בכל השנים מאז 1949 ועד 1998 היו בסך הכול שני מקרים של סיבוכים שידועים לנו, סיבוכים מינימליים.
שמואל רזניקוביץ: במקרים הללו הוגשה תביעה נגד משרד הבריאות.
שמואל רזניקוביץ: אינני רופא ולכן אני מעדיף שלא להיכנס לפרטים.
שמואל רזניקוביץ: בדקנו את הדבר לאורך עשרות שנים.
שמואל רזניקוביץ: צריך לזכור שחוסנו מיליונים בכל השנים.
שמואל רזניקוביץ: יש מקרה אחד שלא ברור בו אם יש לייחס את המוות לחיסון הזה או לסיבה אחרת.
שמואל רזניקוביץ: הנתונים הללו בהחלט מעודדים ואיננו רואים סיבה לפניקה.
משה גפני: כלומר אם תהיה החלטה לחסן את כל תושבי המדינה לא תראו בכך החלטה דרמטית מבחינה בריאותית?
שמואל רזניקוביץ: איננו רואים בעיה בריאותית בכך.
שמואל רזניקוביץ: קיים סיכון מסוים, והוא ידוע בספרות.
מרדכי משעני: הסיכון הזה גבוה יותר אצל קשישים, למשל, או אצל חולים כרוניים?
שמואל רזניקוביץ: כל סוגיית החיסונים נדונה באריכות רבה ביום ראשון שעבר בפורום המתאים.
שמואל רזניקוביץ: אוכל אחר כך, באופן לא פומבי, למסור עוד פרטים.
מיקי הרן: התפקיד שלנו מוגדר לחלוטין בזמן שגרה: המשרד לאיכות הסביבה פועל לטיפול באירועי חומרים מסוכנים.
מיקי הרן: בתקופת האנתרקס הצוותים שלנו התגייסו לפעול.
מיקי הרן: אנשינו מצוידים ונעשות הדרכות כל הזמן.
מיקי הרן: הם מוכנים לגילוי ולזיהוי חומרים – זה התפקיד שמוגדר להם בשגרה.
מיקי הרן: בעקבות אירועי האנתרקס הוחלט בעצה אחת לבקש תקנים נוספים, ואכן אושרו כ15- תקנים נוספים של אנשים שיעסקו בטרור בלתי קונבנציונלי גם נוסף על האירועים הקיימים.
מיקי הרן: יש שני פערים מרכזיים לדעתי: נכון לרגע זה אין תיאום בנוגע לתפקודו של המשרד לאיכות הסביבה בזמן חירום.
מיקי הרן: אנחנו פועלים לפי הפעלת המשטרה, לפי בקשתה.
מיקי הרן: כמובן, עד היום לא היה מקרה שלא נענינו לפנייה או שלא היו אנשים.
מרדכי משעני: המשרד לאיכות הסביבה אינו משתלב בפעילות פיקוד העורף במצב חירום?
מיקי הרן: לא, אין תיאום בנושא זה.
מיקי הרן: האנשים שמתאמים בתחום זה אינם נוכחים בדיון היום.
מיקי הרן: אנחנו הכוח שפועל בשגרה, אך יש כוחות שפועלים בחירום.
מיקי הרן: ודאי, אם יוחלט שיש לנו תפקיד אחר שלא על סמך התנדבות – כמו שהיה במקרה האנתרקס למשל, כדאי בהחלט לתאם את כל הדרוש, כמו אי גיוס בעלי תפקידים בתחום זה לצבא וכולי.
מיקי הרן: פנינו בנושאים אלה, יש פרטים קטנים שחסרים בנושא זה והם בתהליך של בירור.
מיקי הרן: צריך להבין שהנושא הזה איננו מוגדר וברור עד עכשיו.
מיקי הרן: נוסף על כך התקנים הנוספים שניתנו לנו הם תקני כוח אדם בלבד.
מיקי הרן: תקציב להצטיידות לא אושר.
מיקי הרן: וכמובן הדבר מעמיד בספק את יעילותם של האנשים הנוספים.
מיקי הרן: בלי ניידות ויכולת ניטור, גילוי וזיהוי – אין כל טעם.
מיקי הרן: גם נושא זה עוד לא נפתר.
מיקי הרן: הגשנו בקשה לתקציב, היא הגיעה לאוצר אך לא אושרה עדיין.
מיקי הרן: כיום המערכת בנויה לאירועים של חומרים מסוכנים ולא לביולוגיה – אף-על-פי שפעלנו בנושא האנתרקס – וגם לא לרדיולוגיה, אף-על-פי שכל הצוותים שלנו מאובזרים באפשרויות גילוי וזיהוי.
משה גפני: אם חס וחלילה נופל מחר טיל ביולוגי, מה עושה המשרד לאיכות הסביבה?
מיקי הרן: שום דבר.
דוד טל: לשם מה צריך 15 תקנים נוספים אם כן?
דורון קוטלר: השאלה בעייתית.
דורון קוטלר: לא ינחת טיל שכתוב עליו שהוא טיל של אבעבועות שחורות.
דורון קוטלר: התופעות מופיעות אחר כך.
מיקי הרן: צה"ל הוא הגורם שאמור לזהות את החומרים במקרה של נפילת טיל.
גלעד שנער: אבהיר את הדברים, כי הם יוצאים מהקשרם.
גלעד שנער: האחריות לגילוי ולזיהוי בחירום היא של צה"ל.
גלעד שנער: צה"ל בנה צוותים בהיקף גדול מאוד ואלה מבצעים גילוי וזיהוי.
גלעד שנער: הוא ערוך לכך.
מיקי הרן: הדברים מורכבים: יכולים לקרות כמה אירועים במקביל.
מיקי הרן: לכן יש להיערך.
משה גפני: אם כן נכון לרגע זה ולפי דבריה של גב' הרן המשרד לאיכות הסביבה פועל בשגרה אך אינו משולב בחירום.
דוד בנימיני: אני מנכ"ל עיריית אשקלון.
דוד בנימיני: כמו כל הרשויות האחרות אנחנו מקבלים הנחיות מפיקוד העורף וממשרד הפנים ואנחנו ערוכים לפי כל הנהלים.
משה גפני: הפארק הלאומי עדיין פתוח?
דוד בנימיני: חבל שהדברים מובנים לא נכון.
דוד בנימיני: לא אנחנו הוצאנו את הדברים לתקשורת.
דוד בנימיני: עיריית רמת גן עברה התנסות במלחמת המפרץ.
דוד בנימיני: ראש העיר והצוות מכירים את הבעיות.
דוד בנימיני: ראש העיר הכין רעיון, שנוגע לשלב שלפני נפילת הטילים.
דוד בנימיני: אחרי נפילת הטילים יהיה קשה יותר להתמודד עם הדברים, ואם יהיה בהם חומר כימי או ביולוגי המצב ייראה אחרת לגמרי.
דוד בנימיני: הרעיון איננו פינוי יזום אלא פינוי של התושבים שמבקשים לעזוב מיזמתם.
דוד בנימיני: כך עשו רבים גם במלחמת המפרץ.
דוד בנימיני: לא הנחינו בעבר וגם היום איננו מנחים אנשים לעזוב.
דוד בנימיני: אך יש אנשים שאין להם פתרונות משפחתיים או כספיים שיאפשרו להם מעבר למקום אחר.
דוד בנימיני: לאנשים אלה אנחנו מציעים מקום חלופי, רחוק מטווח הטילים המשוער לפחות.
דוד בנימיני: האפשרות שהבאנו בחשבון היא יער המלאכים שנמצא ליד קריית גת.
דוד בנימיני: הכנו תכנית לקליטת תושבים לפרק זמן קצר של כמה ימים עד שבוע.
דוד בנימיני: המטרה היא לתת להם שם שירותים בסיסיים כך שהם יוכלו להיעזר ברשות ולהיות בשליטתה.
דוד בנימיני: התכנית אינה יעילה בתקופה של גשמים, אבל אנחנו עומדים בקשר עם עיריית קריית גת והיא בהחלט מוכנה לשתף פעולה גם בקליטת אזרחים שיבקשו לשהות במקום לפרק זמן קצר.
דוד בנימיני: לדעתנו חשוב מאוד להציע חלופות נוספות – בכל מקום שהמדינה או פיקוד העורף יחשבו שהם מתאימים לשהייה לפרק זמן קצר שכזה.
דוד בנימיני: לדעתנו הרעיון הזה ישים.
דוד בנימיני: הכנו גם תכנית מגירה לכך.
מרדכי משעני: תכנית זו של עיריית רמת גן אושרה?
דוד בנימיני: לא.
צביקה שוורץ: התכנית לא אושרה.
צביקה שוורץ: אני מכיר את הרעיון הזה כבר הרבה שנים.
צביקה שוורץ: לדעתי הוא הוצג לאחרונה לפני שר הביטחון ולפני שר הפנים ונדחה.
צביקה שוורץ: אני לא מכיר את תכנית המגירה.
דוד בנימיני: כמו שעיריית רמת גן דאגה לאזרחיה במלחמת המפרץ היא מבקשת לדאוג להם גם עכשיו.
מרדכי משעני: אבל יש לדאוג לאזרחי כל מדינת ישראל, מעבר לדאגה לתושבי רמת גן.
דוד בנימיני: הצענו זאת כרעיון, לדעתנו הרעיון הזה ישים.
דוד בנימיני: לדעתי חלק מהאזרחים יזדקקו לו.
מרדכי משעני: אין שום סיכוי שהתכנית תבוצע, היא לא אושרה.
דוד בנימיני: אינני יודע.
דוד בנימיני: יש עוד שתי נקודות שכדאי לדעתי שפיקוד העורף ייתן עליהן את דעתו.
דוד בנימיני: האחת היא הסוללות למפוחים – כוונתי לחלוקת סוללות לפני האירועים.
דוד בנימיני: היום נקבע שאם הסוללות ייגמרו יחלקו סוללות נוספות.
דוד בנימיני: לדעתנו כדאי לחלקן מבעוד מועד.
דוד בנימיני: כדאי שהאנשים יקבלו מראש לביתם גם את הסוללות הנוספות.
דוד בנימיני: זאת עמדתנו גם בנוגע לכדורי האנטיביוטיקה.
דוד בנימיני: היום יש הצעה איך לחלק את הדברים.
דוד בנימיני: לדעתי חלוקה "תחת אש" היא קשה בהרבה.
דוד בנימיני: ייתכן שהכדורים יקרים, אבל כשהם בביתם של האנשים רמת הדאגות תרד.
אלימלך שפרלינג: אני מנהל שירותי החירום של רמת גן.
אלימלך שפרלינג: האחריות לתפעול העיר במלחמת המפרץ הייתה על צה"ל.
אלימלך שפרלינג: בפועל ראש עיריית רמת גן פיקד על המצב ושירת את תושבי העיר.
אלימלך שפרלינג: שנתיים אחר כך קמה ועדת הרצל שפיר ובמסקנותיה היא העבירה את האחריות לתפקוד מצה"ל לראש העיר, כך בכל הארץ.
אלימלך שפרלינג: היום הרשות המקומית היא האחראית.
אלימלך שפרלינג: ראש העיר אחראי לתת שירותים ולטפל באזרחים בשעת חירום.
אלימלך שפרלינג: בשל הלקחים ממלחמת המפרץ ולנוכח התושבים רבים שעזבו את העיר (ועדיף שלא להיות גיבורים ולהחזיק אנשים בעיר שיש בה סכנה גדולה; למזלנו הרב היה לנו רק הרוג אחד), אנחנו נעודד את מי שיבקש לצאת מהעיר לעשות כן.
אלימלך שפרלינג: אם יהיה אירוע כימי או ביולוגי ויהיה צורך לפנות אנשים עלינו לחשוב לאן לפנות אותם, כדי שלא נעביר אותם פעמיים.
מרדכי משעני: חשבתם על פקקי התנועה שיהיו בדרך לקריית גת?
אלימלך שפרלינג: חשבנו.
אלימלך שפרלינג: יש גם משטרה.
דוד בנימיני: גם במלחמת המפרץ היו פקקים לכיוון צפון ולכיוון דרום.
אלימלך שפרלינג: יש לתת לאזרח ביטחון רב יותר ממה שהיה במלחמת המפרץ.
אלימלך שפרלינג: כמות הטלפונים שאנחנו מקבלים מהאזרחים בנוגע למקלטים, לתקינותם, לקיומם של מסננים במקלטים וכולי היא אדירה.
אלימלך שפרלינג: האזרחים אינם יודעים מה המצב והיום יש להם רק אפשרות אחת: לפנות לעיר.
דורון קוטלר: אני מבקש להגיב לטענה שיש פניקה וכן לכתבה היום בעיתון.
דורון קוטלר: חשוב להבהיר שאין פניקה.
דורון קוטלר: תופעות לוואי לחיסונים ולתרופות יש בכל מקום.
דורון קוטלר: די לנו אם נקרא את העלון לחולה שמוצמד לכל תרופה אנטיביוטית.
דורון קוטלר: החיסון במגן דוד אדום הוא וולונטרי, איש לא הכריח את האנשים ליטול אותו.
דורון קוטלר: זהו חיסון ראשון במקום מסוים מאוד.
דורון קוטלר: אנחנו מניחים שעם העלייה ברמת הסיכון ועם הגברת האיומים יתחסנו עוד.
דורון קוטלר: יש סדרת חיסונים שמתוכננת בחודש הקרוב בכמה אזורי מגן דוד אדום.
דורון קוטלר: אנחנו מניחים שאם האיום יתגבר יתחסנו יותר.
מרדכי משעני: לפני שאל"מ שנער משיב לדברים שנאמרו אני מבקש לשאול שאתי שאלות.
מרדכי משעני: ראשית מתוך הדיון היום ברור לחלוטין שהאוכלוסייה איננה יודעת לפני מה היא עומדת ואיש לא ניסה להסביר לה זאת.
מרדכי משעני: האם זאת מדיניות?
מרדכי משעני: האם המחשבה היא שאין טעם להכניס את האוכלוסייה להכנסות ולהיערכות?
מרדכי משעני: או אולי הדברים נובעים מחוסר ידיעה, חוסר רצון, חוסר יזמה או חוסר מדיניות?
מרדכי משעני: שנית האם במסגרת המוכנות שמדברים עליה נלקחו בחשבון תרחישים שיכולים, כך אני חושש, להיות ראליים הרבה יותר מהטילים מעיראק?
מרדכי משעני: כוונתי לטרור של הרשות הפלשתינית כולל הצתות של יערות, או אפילו ירי יזום של חיזבאללה בעידוד שליט עיראק.
מרדכי משעני: האם אלה הובאו בחשבון במסגרת המוכנות?
משה גפני: אם המדיניות היא שלא לעסוק בדברים כעת, אני מבקש שאל"מ שנער יאמר זאת.
משה גפני: אם המדיניות היא לדבר, אני מבקש שאל"מ שנער יציג לפני הוועדה תיאור של מה שיקרה מהיום והלאה.
משה גפני: האם מתדרכים את הציבור?
משה גפני: האם מבהירים מה לעשות במקרה שכולנו מקווים שלא יקרה?
משה גפני: אני מבקש לקבל גם תיאור של מה שנעשה בשטח מרגע שנופל טיל עיראקי.
משה גפני: מה עושה כל גוף וגוף: נציבות הכבאות וההצלה, המשרד לאיכות הסביבה, הרשות המקומית, משרד הבריאות, האזרחים.
משה גפני: אני מבקש שאל"מ שנער יצייר את התרחיש הזה באופן מדויק.
גלעד שנער: אנסה לענות לרוב השאלות.
גלעד שנער: ראשית את ההתכוננות לא התחלנו היום ולא אתמול.
גלעד שנער: אנחנו ועמנו כלל הגורמים נערכים למצב.
גלעד שנער: ייתכן שהתקבלה תחושה של חוסר מוכנות מדבריהם של נציגי חלק מהגורמים.
גלעד שנער: בתור מי שאמון על כך אני מבקש לומר שהמוכנות של מדינת ישראל היא טובה.
גלעד שנער: תמיד יש פערים, בכל גוף.
גלעד שנער: אנחנו פוגשים את הציבור בתחנות לחלוקת ערכות; הציבור לא בפניקה.
גלעד שנער: הוא בהחלט אומד את המצב ומודע לדברים.
גלעד שנער: לדעתי הציבור פועל באופן לוגי – למשל יש עלייה בהגעה לתחנות חלוקת הערכות.
גלעד שנער: בעבר המספרים היו נמוכים יותר, וכעת עלינו למספרים של כ20,000- איש ביום.
גלעד שנער: אנחנו מטפלים בדברים.
גלעד שנער: זאת אינה פניקה.
גלעד שנער: הציבור פועל בצורה שקולה.
גלעד שנער: תחום ההסברה הוא עניין מהותי.
גלעד שנער: מאז שנת 1991, כשנחמן שי עשה עבודה יפה ונתן תדריך, חל שיפור מהותי במוכנות מערך ההסברה.
גלעד שנער: מערך ההסברה מורכב מאלמנטים רבים.
גלעד שנער: הקמנו למשל מרכזי מידע, ויש מרכז מידע פיקודי שפועל גם עכשיו, אגב.
גלעד שנער: אפשר להתקשר אליו.
גלעד שנער: יש מאות ולפעמים אלפי פניות ביום ואנחנו משיבים לציבור.
גלעד שנער: נפתח גם מרכזי מידע במחוזות.
גלעד שנער: מרכז המידע הפיקודי ערוך ומוכן עם שאלות ותשובות.
גלעד שנער: הוא משיב גם בשפות שונות.
גלעד שנער: אנחנו בשלב הכנה לקראת הסברה, שלבים נוספים הם הסברה תוך כדי אירועים ואחרי האירועים.
גלעד שנער: איננו ממתינים לאירוע ואז מחליטים מה להסביר לציבור.
גלעד שנער: ניתחנו את כלל התרחישים האפשריים: נשק ביולוגי, נשק כימי, נשק קונבנציונלי, והכנו מערך של סרטים והודעות נצורות לפי התרחישים השונים.
גלעד שנער: קיימנו תרגילים עם גורמים שונים, למשל עם רשות השידור שהשתתפה בתרגיל הלאומי האחרון.
גלעד שנער: תרגלנו השנה כמה פעמים את דרך העברת ההודעות מפיקוד העורף לאמצעי התקשורת.
גלעד שנער: נעשתה גם הכנה של מומחים שיענו לשאלות שונות.
גלעד שנער: לדעתי זכות הציבור לדעת וצריך להסביר את הדברים לציבור.
גלעד שנער: אם אנחנו לא נסביר, מישהו אחר יעשה זאת; אין ואקום, אנחנו מבינים זאת.
גלעד שנער: אם הציבור יבין מה עומד לפניו הוא יהיה רגוע לדעתנו.
גלעד שנער: אנחנו מטפלים בהכנה של ההסברה.
גלעד שנער: אם תהיה תקיפה כימית למשל תהיה הסברה מהו אירוע כימי, כיצד נערכים אליו, מה יקרה למי שהיו באזור שהותקף וכולי.
גלעד שנער: השקענו הרבה מאוד מאמצים בנושא זה.
גלעד שנער: נדמה לי שחלק מהתוצאות הוצגו בוועדה בהזדמנויות אחרות.
גלעד שנער: חלק מההשקעה הוא הפעלת ערוץ שיפעל באופן רצוף, וכך נוכל לשדר ולהעביר מידע לגורמים שונים שמנותקים מתקשורת מסוג מסוים, אפילו לחירשים למשל.
גלעד שנער: באתר האינטרנט של פיקוד העורף אפשר לראות מידע.
גלעד שנער: אנחנו מוסיפים נתונים לאתר כל הזמן.
גלעד שנער: גם בדפי זהב אפשר לקרוא ולדעת כיצד מטפלים ונערכים.
משה גפני: ח"כ רז שאל קודם מה משיבים למי שמתקשר למרכז המידע ושואל אם לקנות סרט איטום, סודה לשתייה וכדומה.
משה גפני: למה נמנעים מלהשיב?
משה גפני: נניח שאדם מתגורר בקומה שביעית ונשמעת אזעקה, מה עליו לעשות?
משה גפני: המדיניות היא כמו בעבר או היא השתנתה?
משה גפני: מדוע זה סוד כזה?
גלעד שנער: זה לא סוד.
גלעד שנער: בעיתוי שנמצא לנכון נצא ונודיע לציבור מה לרכוש, אם יהיה צורך בכך.
גלעד שנער: בשלב זה לא יצאנו בהנחיות לציבור.
גלעד שנער: תתקבל החלטה מתי לצאת להסברה.
מרדכי משעני: זה מכוון?
גלעד שנער: אנחנו נחליט מהו העיתוי הנכון לצאת ולהסביר את הדברים.
גלעד שנער: יחד עם זאת כמו שאמרתי יש הרבה פרסומים והרבה הסבר.
גלעד שנער: למשל בתרגילי בתי ספר אנחנו מסבירים דברים.
משה גפני: מכובד מאוד שאל"מ שנער יאמר שהמדיניות היא שלא לדבר כרגע על הצטיידות למשל משום שלא צריך לקנות כלום בשלב זה.
משה גפני: מדוע לא לומר זאת?
משה גפני: למה להשאיר דברים מעורפלים?
משה גפני: ברגע שיחליט פיקוד העורף שצריך להודיע לציבור כיצד לפעול: מה לרכוש, אם להישאר בחדר האטום, לרדת למקלט וכדומה – תצא הודעה.
משה גפני: כעת פיקוד העורף חושב שלא צריך לומר את הדברים.
משה גפני: האם זאת התשובה?
משה גפני: אני יכול להיות דובר של פיקוד העורף.
גלעד שנער: זאת התשובה.
משה גפני: אני מוטרד כי אני רוצה לדעת אם לבקש מאנשים להגביר את התפילה.
גלעד שנער: תפילת עם ישראל היא חשובה אך יחד עם זאת יש מוכנות נוספת, והשילוב יהיה טוב.
גלעד שנער: לדעתי תחום ההסברה שהארכתי בו כעת הוא מרכיב חשוב מאוד.
גלעד שנער: השקיעו בו מאמץ רב.
גלעד שנער: שילוב ההסברה היא עניין חשוב ביותר.
גלעד שנער: בנושא זה התקדמנו מאוד, בכל הנוגע להכנת הדברים.
גלעד שנער: בשעת מבחן הדברים ייראו.
גלעד שנער: אפשר כבר כעת לפנות למרכזי המידע ולראות את הפעילות.
גלעד שנער: התחום הנוסף שיש לדון בו הוא חלוקת הערכות.
גלעד שנער: פיקוד העורף מחלק ערכות באופן תדיר זה שנים.
גלעד שנער: אנחנו שולחים גלויות לאזרחים על-פי תכנית מסודרת.
גלעד שנער: בעקבות עליית המוכנות והביקוש הגדלנו את מספר התחנות.
גלעד שנער: היום יש 32 תחנות רציפות והשבוע נוסיף תחנה נוספת, באילת.
גלעד שנער: אני מבהיר שהייתה תחנה באילת אך לא הייתה תחנה רציפה של 365 ימים בשנה.
גלעד שנער: יש לנו תכנית סדורה, ובשבוע הבא תוקם גם תחנה נוספת בנצרת.
מרינה סולודקין: מה בנוגע לאשקלון?
גלעד שנער: אנחנו בתהליך של בניית תחנות.
גלעד שנער: בשלב זה איננו פותחים תחנות בכל נקודה.
גלעד שנער: במרחב של אשקלון יש תחנה.
מרינה סולודקין: יש תחנה באשדוד.
גלעד שנער: בתוך כל תחנה יש הרבה דלפקים, זמן ההמתנה קצר יחסית, ואנחנו נערכים לתת את הטיפול הטוב ביותר לציבור.
גלעד שנער: בסך הכול בשנה האחרונה רעננו כמעט מיליון מסכות לציבור.
גלעד שנער: הטיפול של מערך רענון ערכות המגן מתחילת השנה הוא יפה.
גלעד שנער: בתחום זה מטפלים בצורה טובה, ויש גם קשב לעמדות הרשויות בשאלה איפה לפתוח תחנות.
גלעד שנער: התחנות גם "מדלגות" ממקום למקום.
משה גפני: מה בנוגע למסכות שאיכותן הייתה שנויה במחלוקת?
גלעד שנער: ערכות המגן שיש לציבור היום הן הערכות המוכרות עוד ממלחמת המפרץ.
גלעד שנער: זאת ערכה מוכרת וידועה, היא ערכה טובה.
גלעד שנער: אגב יש די ערכות לחלק לכל הציבור, כולל לבעלי זקן.
גלעד שנער: יש ערכה חדשה שנמצאת בתהליך פיתוח.
גלעד שנער: עדיין לא השלמנו פיתוחה ולכן איננו מחלקים אותה.
גלעד שנער: היא נמצאת בתהליכי אישור.
גלעד שנער: כשהתהליכים יסתיימו נצא לציבור ונעדכן אותו.
גלעד שנער: אך הפיתוח עדיין לא הסתיים.
גלעד שנער: כשנקבל את האישורים המתאימים היא תחולק.
משה גפני: אל"מ שנער אמר שיש די מסכות לכלל הציבור.
משה גפני: זה כולל עובדים זרים, עובדים לא חוקיים, פלשתינים?
דוד טל: יש 6.7 מיליון ערכות.
גלעד שנער: אנחנו מחלקים ערכות מגן לתושבי ישראל.
גלעד שנער: יש ערכות מספיקות לפועלים הזרים, ויש ערכות לאזור C ברשות הפלשתינית.
גלעד שנער: אנחנו אמורים לספק להם ערכות על-פי חוק.
גלעד שנער: אנחנו נערכים לדברים ויש לנו מענה לדרישות במחסנים שלנו.
משה גפני: כלומר הערכה החדשה לא תיכנס בשלב הזה.
גלעד שנער: נכון.
גלעד שנער: הערכה בפיתוח.
גלעד שנער: כשהפיתוח יסתיים ונקבל אישור דגם נוכל להתחיל להצטייד בערכה.
גלעד שנער: עלה כאן נושא הסוללות: ביצענו רכש מסיבי מאוד של סוללות נוספות.
גלעד שנער: מספר הסוללות מספיק כדי לתת מענה לצרכים.
גלעד שנער: קיבלנו לכך גם תקציבים.
גלעד שנער: עדיין לא הגדרנו אם תהיה חלוקה מראש של הסוללות, הדברים ייבדקו בהמשך.
משה גפני: אני מחזיק בידי עמוד מודפס מאתר האינטרנט של פיקוד העורף.
משה גפני: הפירוט על התחנות שם נכון למאי 2000.
משה גפני: אני מבקש שאל"מ שנער יבדוק זאת אחרי הדיון.
משה גפני: בשלב זה אני מבקש לשמוע מה עושה כל אחד מהגורמים כשהטיל נופל.
משה גפני: כמובן, הטיל לא נופל כי העיראקים לא שולחים טיל, ואם הם שולחים החץ מפיל אותו וכולי.
משה גפני: יש להביא בחשבון שהדברים שאמר אל"מ שנער בתחילת דבריו נכונים: הציבור לא בפניקה אבל הוא רוצה להיות מוכן.
משה גפני: אני מסכים שאין לומר כאן את מה שאסור לציבור לדעת.
משה גפני: אבל מה שמותר לדעת, אפילו על גבול המותר, אני מבקש שייאמר.
גלעד שנער: אתן את התסריט לפעילות בשלב ראשון ואחר כך נוסיף את הגורמים השונים.
גלעד שנער: כשיש שיגור של טיל אנחנו מקבלים התראה ומפעילים את הצופרים במדינה.
גלעד שנער: במקביל האזרחים יראו שקופית בטלוויזיה וישמעו ברדיו את האזעקה.
גלעד שנער: נסביר לציבור מראש כיצד לפעול, והוא ייכנס למרחב המוגן הדירתי או למקלט.
גלעד שנער: הוא יתמגן וימתין להנחיות.
גלעד שנער: במקביל אנחנו מכינים את הכוחות לאתר את נקודת הנפילה, אם הייתה נפילה.
גלעד שנער: אחר כך אנחנו מגיעים למקום בכוחות משולבים.
גלעד שנער: שם מבצעים גילוי וזיהוי כדי לבדוק אם האירוע קונבנציונלי.
גלעד שנער: אירוע קונבנציונלי מטופל בדומה מאוד למה שנעשה במלחמת המפרץ.
גלעד שנער: לאירוע בלתי קונבנציונלי צריך לתת מענה אחר.
גלעד שנער: במצב כזה פונים ממרכז השליטה הארצי לציבור.
גלעד שנער: משחררים את הציבור שנמצא באזור שאין בו סכנה.
גלעד שנער: באזור שעדיין בודקים את הדברים ממתינים כדי לראות אם זהו אירוע בלתי קונבנציונלי.
גלעד שנער: אם זהו אירוע שכזה מבצעים הערכת סיכונים, ואחרי שהדברים ברורים משאירים אזור מסוים במיגון, ומפנים את כל השאר.
גלעד שנער: אז מתחיל תהליך של טיפול באירוע.
משה גפני: כמה זמן נדרש כדי להבחין אם זהו אירוע קונבנציונלי או לא?
גלעד שנער: פחות משעה.
גלעד שנער: אנחנו נערכים לביצוע הדברים במהירות האפשרית.
גלעד שנער: אנחנו משתמשים היום בגלאים משוכללים מסוגים רבים.
גלעד שנער: אני מבהיר שוב: רוב אזרחי המדינה ישוחררו לפני תום שעת הבדיקה.
מרדכי משעני: אגב זה לא שונה ממה שהיה בשנת 1991.
גלעד שנער: מה ששונה הוא היכולת שלנו לפעול נגד האירוע.
גלעד שנער: היא טובה בהרבה היום.
גלעד שנער: דיון הוועדה היום מועבר בתקשורת והציבור עשוי להבין מהשאלות כאילו אין מוכנות.
גלעד שנער: המוכנות יחסית לשנת 1991 טובה מאוד.
גלעד שנער: הגורמים יודעים כיצד לפעול ולטפל באירוע.
גלעד שנער: יש כמה שלבים לטיפול באירוע.
גלעד שנער: כוחות התגובה הראשוניים הם כוחות של מגן דוד אדום בתגבור של צה"ל, כוחות של כיבוי אש המתוגברים ב"כבאים הירוקים", כוחות של משטרת ישראל וכוחות גילוי וזיהוי.
גלעד שנער: אלה הכוחות הראשונים שמגיעים לאירוע.
גלעד שנער: אחרי כן גדודים ייעודיים שבונים ציוותי כוחות מיועדים לטפל באירועים.
גלעד שנער: הציוותים נבנו מראש.
גלעד שנער: גדודים אלה יבצעו למשל טיהור של האזור, הכנה לפינוי אם יש צורך בכך וכולי.
גלעד שנער: אם יהיה פינוי של האוכלוסייה הוא ייעשה באמצעות פס"ח לנקודות שדובר עליהן קודם.
גלעד שנער: הדברים מתורגלים וידועים.
גלעד שנער: כלל הגורמים עובדים בהם במשולב.
גלעד שנער: אל מול האיום הנוכחי אני חושב שהמוכונות של כלל הגורמים היא טובה מאוד.
משה גפני: פיקוד העורף מפקד על כולם?
גלעד שנער: כן, הגורמים הם ארגוני עזר ואנחנו מנחים אותם בשעת חירום ומפקדים עליהם.
משה גפני: אם יש שרפה בעקבות נפילת טיל, או כמה שרפות, את מי שולחים לכבות אותה?
גלעד שנער: כמו בשגרה גם בחירום נציבות הכבאות וההצלה היא שתכבה את האש.
גלעד שנער: אין גוף אחר.
דוד טל: אבל הם יהיו תחת פיקודו של איש צבא.
גלעד שנער: מי שמפקד על כלל הדברים הוא אלוף פיקוד העורף.
גלעד שנער: הוא ראש ההגנה האזרחית.