GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד רחל בנזימן: האגודה לזכויות האזרח מנהלת זה מספר שנים מאבק נגד המדיניות שעולה מכיוונו של משרד הפנים, שיש בה פגיעה בזכויותיהם של האזרחים הערבים במדינת ישראל, החל מהקפאת - - -
עופר חוגי: גם נגד רוצחים אתם פועלים?
יגאל ביבי: - - - זכויות אזרח, כן.
יגאל ביבי: זכויות בטיח.
משה גפני: חבר-הכנסת ביבי.
משה גפני: עוד הערה אחת על הדברים של עו"ד בנזימן וההערה הזאת מוציאה את חבר הכנסת החוצה, לא משנה מיהו.
עו"ד רחל בנזימן: אנחנו מנסים לפעול נגד מדיניות שר הפנים לגבי הקפאת תהליכי התאזרחות של בני זוג של אזרחים ערבים, ואנחנו רואים את המגמה הזאת של שלילת אזרחות מאזרחים ערבים כצעד שננקט רק היום, למרות המלחמה בטרור, כצעד שהוא לא בלתי קשור עם מדיניות שר הפנים בנוגע לאוכלוסייה הערבית במדינת ישראל.
עו"ד רחל בנזימן: זו אינה עמדה פוליטית, זו עמדה שמסתכלת על מצב זכויות אזרח של אוכלוסייה שהיא מיעוט במדינת ישראל.
יגאל ביבי: את מי היא מייצגת בכלל?
משה גפני: חבר-הכנסת ביבי, אני מבקש שתצא.
יורי שטרן: היא מייצגת את הארגון שלה.
משה גפני: חבר-הכנסת יגאל ביבי, אני מבקש שתעזוב את הישיבה.
יגאל ביבי: מפני שאני שואל את מי היא מייצגת בכלל?
משה גפני: אני מבקש שתעזוב את הישיבה.
משה גפני: עם כל הידידות, אני אמרתי לא משנה מי חבר הכנסת.
משה גפני: אני חבר שלך ואני מבקש שתצא.
יגאל ביבי: בסדר.
יגאל ביבי: היא מייצגת את השמאל ואת מרצ.
יגאל ביבי: עם כל הכבוד, מי היא בכלל?
יגאל ביבי: את מי היא מייצגת כאן?
משה גפני: יגאל, היא מוזמנת דרך קבע לוועדה.
משה גפני: היא מייצגת את זכויות האזרח.
יגאל ביבי: איזה זכויות אזרח, עם כל הכבוד?
יגאל ביבי: היא מאשימה את - - -
משה גפני: בעיניי היא מייצגת את זכויות האזרח ולא שום גוף אחר.
עסאם מח'ול: אתה מנסה להטיל כאן אימה וטרור.
עסאם מח'ול: תצא.
יגאל ביבי: אני יוצא.
יגאל ביבי: אין לי מה לעשות פה.
יגאל ביבי: היא מאשימה את שר הפנים וכולכם שותקים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כי שר הפנים אשם.
יגאל ביבי: תגיד לי, אנחנו מתאבדים במדינה הזאת?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתם לא מתאבדים, אתם משתגעים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: (חבר-הכנסת יגאל בידי יוצא מחדר הישיבות)
עו"ד רחל בנזימן: העובדה שהצעד הזה ננקט היום, למרות שאנחנו נמצאים במצב מאד קשה של מלחמה בטרור, בעינינו העובדה שננקט היום היא לא בלתי קשורה עם ההצהרות הקודמות שכבודו הצהיר במהלך - - -
עופר חוגי: זו חוצפה מה שאת אומרת.
עסאם מח'ול: מה חוצפה?
עסאם מח'ול: מה שאתה עושה עכשיו זאת בריונות.
משה גפני: עו"ד בנזימן, אני גם רוצה להבין.
משה גפני: אני מכיר את השר, אני מכיר את דעותיו, אני יודע את יחסו לאוכלוסייה הערבית.
משה גפני: אני מבקש שתהיי זהירה בדברים שלך, ואגיד לך מדוע.
משה גפני: אני מכיר את העמדה שלכם שאת מביאה כאן.
משה גפני: אתם נגד הסמכות של שר הפנים לשלול אזרחות.
משה גפני: כדי להביא לענין הזה את עמדותיו של שר הפנים מהתבטאויות קודמות, צריך לעשות מחקר אמיתי על עמדותיו של שר הפנים בענין הזה.
משה גפני: אני לא בטוח שעשיתם את זה, ולכן אני מבקש בידידות, תעשי את זה בזהירות רבה, מכיוון שאז זה יכול לקומם את שר הפנים, ובצדק.
זהבה גלאון: השר עומד מאחורי ההחלטות שלו והוא גאה בזה.
אורי אריאל: על רקע דברי עו"ד בנזימן, שלא קשורים כלל לענין, אני מבקש להחזיר את חבר-הכנסת יגאל ביבי לדיון.
משה גפני: חבר-הכנסת אריאל, אני מקבל את הבקשה שלך.
משה גפני: אני רק מבקש שהדיון יתנהל בשקט מפני שאנחנו צריכים להתחיל לסיים.
עו"ד רחל בנזימן: מאז הפיגוע במסעדת מצה שר הפנים הכריז על מדיניות שמטרתה להפסיק את הליכי איחוד משפחות - - -
גדעון סער: זו לא החלטה של שר הפנים, זו החלטת ממשלה.
זהבה גלאון: אבל השר אחראי על הביצוע.
עו"ד רחל בנזימן: כנגד ההחלטה הזאת אנחנו עתרנו מאחר שראינו בה פגיעה בזכויות של אזרחים ערביי ישראל לאיחוד משפחות, שלא היה מקום לקשור אותה עם מבצעי הפיגוע.
עו"ד רחל בנזימן: אנחנו באותה מידה חושבים שהשימוש הפעם בסמכות לשלול אזרחות – ושוב, אנחנו לא חושבים שהיה צריך לשלול אזרחות גם מיגאל עמיר, אבל אנחנו מאד מודאגים מהעובדה שיש כאן עוד פעם שימוש כלפי אזרחים ערבים, שלא נעשה כלפי אזרחים יהודים.
מרדכי משעני: עוד אין לך ניסיון בשימושים.
מרדכי משעני: למה את אומרת את זה?
מרדכי משעני: זו פעם ראשונה שמשתמשים בזה.
מרדכי משעני: אולי הפעם השנייה תהיה נגד יהודים?
עו"ד רחל בנזימן: שר הפנים החליט בשעתו לא לשלול את האזרחות מיגאל עמיר, למרות שהיתה עתירה לבג"ץ.
עו"ד רחל בנזימן: בהגנתו על החלטתו לא לשלול יש ענין של סמכות דרקונית וחמורה שאין לעשות בה שימוש.
עו"ד רחל בנזימן: לכן אנחנו מאד מודאגים שהשימוש הראשון שנעשה בה הוא השימוש הזה.
עו"ד רחל בנזימן: הדבר שאני רוצה לחתום אתו את דבריי הוא לחזור לענין הראשון שאמרתי.
עו"ד רחל בנזימן: הסמכות הזאת צריכה להיות מוסדרת בחוק כדי שהיא תהיה רק בידי בית משפט ולא בידי רשות מנהלית, מכובדת ככל שתהיה.
משה גפני: את יודעת שהכנסת שינתה את החוק.
משה גפני: זאת עמדתכם ואתם גם הבעתם אותה.
מרדכי משעני: למה לא פניתם לבג"ץ לבחון את זה?
מרדכי משעני: למה אתם כל-כך צודקים?
טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, לדעתי יש כאן
טלב אלסאנע: ניסיון להפוך את כל מי שהוא נגד ההחלטה כאילו הוא תומך באותם מעשים, או במאבק שנשמע מאבק נגד הטרור.
טלב אלסאנע: יש דברים שהם לדעתי מוסכמים.
טלב אלסאנע: אף אחד איננו בעד מעשי הפשע נגד המדינה, ומי שפשע צריך להעמיד אותו לדין.
טלב אלסאנע: חוק העונשין הוא שקובע את עונשו או את העבירה או איזה עונש להטיל.
טלב אלסאנע: בחוק העונשין אין לבית המשפט סמכות אפילו לשלול אזרחות.
טלב אלסאנע: הסנקציה בגין עבירה או פשע נקבעת בחוק העונשין.
טלב אלסאנע: בא שר הפנים ומעמיד עצמו כטריבונל משפטי, כאילו הוא שופט, אבל על-מנת להיות שופט דרושה הכשרה שיפוטית, דרוש ניסיון.
טלב אלסאנע: לשר הפנים אין שום הכשרה כזאת.
טלב אלסאנע: הוא לא מזמין עדים, הוא לא שומע אף אחד והוא מטיל את הסנקציה החמורה ביותר.
טלב אלסאנע: אם בית המשפט היה מטיל על אותו עבריין שלוש פעמים מאסר עולם בפועל, אנחנו לא היינו משמיעים זעקה.
טלב אלסאנע: השאלה מדוע אנחנו מתקוממים נגד שלילת אזרחות.
טלב אלסאנע: צריך להבין נפשו של הציבור הערבי.
טלב אלסאנע: יש בארץ מיליון אזרחים ערבים שהמכנה המשותף בינם לבין המדינה היא האזרחות.
טלב אלסאנע: ברגע שפוגעים באזרחות הזאת מעוררים את החששות האיומים שקיימים בקרב הציבור הזה.
טלב אלסאנע: יש מה שנקרא הטרנספר, והנכבה.
טלב אלסאנע: אז מקימים את השד הזה, מוציאים אותו על רקע מקרה אחד, שהשר נתן לו ממדים מדאיגים של פרסום.
טלב אלסאנע: אני חשבתי שהוא אפילו לא הורשע ועכשיו אנחנו שומעים שהוא אפילו הגיש בקשה לבטל את האזרחות שלו.
טלב אלסאנע: כאן הממד המדאיג של פגיעה באזרחות, שהוא דבר מאד-מאד חמור.
טלב אלסאנע: הדבר השני הוא השימוש הסלקטיבי בסמכות הזאת, ומכאן השימוש לרעה בסמכות.
טלב אלסאנע: השר משתמש בסמכות זו באופן סלקטיבי נגד אנשים מוגדרים, נגד אוכלוסייה מוגדרת, והוא ממשיך במדיניות העקבית שהיתה לו מחודש מאי, של הקפאת איחוד משפחות של הציבור הערבי בלבד, וזו משתלבת עם המדיניות של השר בניזרי לפיה מקימים את המועצה הציבורית לדמוגרפיה.
טלב אלסאנע: כל הדברים האלה משתלבים יחד ומהווים אור אדום.
טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, אני לא שואל אם הוא צודק או לא.
טלב אלסאנע: איפה החוכמה כשהוא אומר "אנחנו מדברים על בודדים בציבור הערבי", אבל הוא נוקט בצעד שמכוון נגד כלל האוכלוסייה הערבית?
אומר: לבסוף, אדוני היושב-ראש, אפילו באיראן, שהיא לא מדינה דמוקרטית, הועמדו לדין שמונה יהודים, הם הורשעו, ולא שמעתי ששללו מהם את האזרחות.
אומר: אין דמוקרטיה ללא אזרחות ולכן הם מאיימים על הדמוקרטיה במעשים שלהם.
נעמי חזן: אדוני היושב-ראש, היום 11 בספטמבר, אנחנו מציינים שנה למעשה הטרור הגדול ביותר בעולם הדמוקרטי.
נעמי חזן: כל הדוברים בדיון, גם כבוד השר, גם מזכיר הממשלה וגם דוברים אחרים אמרו בדיון שדמוקרטיה מתגוננת נגד מעשי טרור חייבת לנקוט באמצעים מאד חריפים.
נעמי חזן: אני חוזרת לארצות-הברית.
נעמי חזן: שנה אחרי ה-11 בספטמבר בארצות-הברית על-פי חוק אסור לשלול אזרחות.
גדעון סער: אני גם אתן לך את החוק.
נעמי חזן: מכוח לידה אסור לשלול אזרחות, וארצות-הברית לא שללה אזרחות ליליד ארצות-הברית בשנה האחרונה.
עופר חוגי: תבדקי מה עושים לערבים שם.
נעמי חזן: משום שלא היית בדיון אין לך מושג על מה אני מדברת.
גדעון סער: חברת-הכנסת חזן, אני יכול לצטט לך את החוק האמריקאי.
איוב קרא: לשר הפנים יש זכות.
איוב קרא: לשלטונות ההגירה אסור.
גדעון סער: A PERSON WHO IS A NATIONAL OF THE UNITED STATES WHETHER BY BURTH OR NATURALIZATION, SHALL LOSE HIS NATIONALITY PERFORMING ANY OF THE FOLLOWING ACTS WITH THE INTENTION OF ...
גדעון סער: וכו', ואחד המקרים הוא טרור נגד ארצות-הברית.
נעמי חזן: לפי סעיף 11א לחוק האזרחות במדינת ישראל, אדם יכול בהתנדבות, על-פי רצונו, לעשות מעשים מסוימים שיש בהם הבנה שהוא מוותר על אזרחותו.
נעמי חזן: עם כל הכבוד לגדעון סער, בדיוק זאת הנקודה.
נעמי חזן: אסור לשלול אזרחות.
נעמי חזן: אדם יכול לבקש שהאזרחות תישלל ממנו - - -
מרדכי משעני: או לעשות מעשה.
נעמי חזן: ולכן מי שמדבר בשם הדמוקרטיה המתגוננת ייקח את המקרה האמריקאי כמודל ויודה עם יד על הלב שארצות-הברית לא עשתה בשנה האחרונה מה שמדינת ישראל עושה.
נעמי חזן: זו נקודה ראשונה.
נעמי חזן: נקודה שנייה.
נעמי חזן: אני לא מוכנה לקבל ניגודים, גם מפי מזכיר הממשלה, של קריאת חוק.
גדעון סער: לו היית לוקחת את החקיקה האמריקאית, תאמיני לי שהיא הרבה יותר חריפה.
נעמי חזן: לא נשללה אזרחות.
נעמי חזן: דבר שני, דובר הרבה בישיבה הזאת על כך שלא נעשה שימוש בסעיף 11ב.
נעמי חזן: מדוע?
נעמי חזן: 22 שנה הסעיף הזה קיים ולא נעשה בו שימוש.
נעמי חזן: לא נעשה בו שימוש כי הוא חוקי, אבל מדינת ישראל גם הכריזה שהיא לא רואה בו סעיף לגיטימי גם כלפי חוץ.
נעמי חזן: יש הרבה סעיפים שהם אות מתה בספר החוקים במדינת ישראל וההתייחסות היתה כזאת, וזה נכון.
נעמי חזן: משום שאנחנו נמצאים בעשרת הימים הנוראים אני רוצה להזכיר לכולנו שדווקא בחוקים מהסוג הזה השתמשו נגד יהודים כדי לגרש אותם ולשלול מהם זכויות יסוד, ואל לנו כמדינה יהודית ודמוקרטית להשתמש בכלים שהשתמשו בהם נגד יהודים בעבר.
נעמי חזן: אני מבקשת, זה לא רק אנטי-דמוקרטי, זה אנטי-יהודי בעליל.
משה גפני: חבר-הכנסת יורי שטרן, בבקשה.
יורי שטרן: יישר כוח לשר הפנים.
יורי שטרן: אני חושב שעשית צעד נכון ומי שאומר שהוא נגד הערבים הוא רק מחזק את החשדות שלנו לגבי מה שקורה באוכלוסייה הערבית.
יורי שטרן: כי הוא אומר שהצעד הזה שמכוון נגד מחבל שרוצה לחסל את מדינת ישראל, הוא צעד נגד הערבים.
יורי שטרן: מה הוא חושב על הציבור הערבי?
יורי שטרן: היום, שנה אחרי ה-11 בספטמבר אנחנו צריכים לחשוב על הקונטקסט הבין-לאומי ואין לי ספק שיהיו פה נורמות חדשות, גם בעולם כולו, ומכינים עכשיו חקיקות בין-לאומיות בנושא הטרור.
יורי שטרן: כבוד השר, אני רוצה להצביע על אבסורד אחד שמפריע לי מאד.
יורי שטרן: בנושא מחבלים משרד הפנים מקבל את החלטתו בעקבות החלטה של בית המשפט שהאשים אדם במעשים נוראים, וכפועל יוצא מזה אתה מקבל החלטה בענין שלילת אזרחותו.
יורי שטרן: בנושאים אחרים, פקיד של משרד הפנים שולל אזרחות של, למשל, עולה חדש אלכסנדר פוגודיסקי, שאשתו יהודייה.
יורי שטרן: הוא שירת בצה"ל ועושה מילואים.
יורי שטרן: הם התגרשו, היא עזבה את הארץ, נסעה עם הילדים שלהם לבלרוס.
יורי שטרן: הוא נסע לבלרוס כדי להתגרש ממנה, חזר ארצה, בא למשרד הפנים כדי שירשמו אותו כגרוש ואז הפקידה במשרד הפנים לא רשמה אותו כגרוש, אבל רוצים לבטל את אזרחותו.
יורי שטרן: מקרה אחר של מנדל סרפדי, דרוזי מרמת הגולן.
יורי שטרן: סבא שלו עבר את הגבול מסוריה למדינת ישראל.
יורי שטרן: כל בני המשפחה משרתים בכוחות הביטחון.
יורי שטרן: עכשיו משרד הפנים פתאום לקח את הדרכון הישראלי מדודתו.
יורי שטרן: אני קיבלתי תשובה אבסורדית לגבי הגב' סרפדי נזירה, שהיא לא אזרחית ישראלית כי הוריה הם ילידי סוריה.
יורי שטרן: הרי לפי החוק רמת הגולן היא בריבונות של מדינת ישראל.
יורי שטרן: המשפחה הזאת אף פעם לא ביקשה שיבטלו את האזרחות הישראלית שלה.
אליהו ישי: זה לא קשור לענייננו.
אליהו ישי: תשלח את החומר ללשכתי ונבדוק את הענין.
יורי שטרן: זה כן קשור, ואגיד לך מדוע.
יורי שטרן: בנושא מחבלים אתה מקבל החלטה לאחר שבית המשפט החליט שהוא עשה כך וכך.
אליהו ישי: אני יכול להחליט לפני שבית משפט מחליט.
יורי שטרן: - - - אבל במקרים אחרים לא יכול להיות שאתה מחליט לשלול אזרחות אפילו ללא שימוע, מבלי שמאשימים אותו במשהו ומבלי שבכלל מוכיחים את אשמתו.
משה גפני: הנושא ברור אבל הוא לא קשור לענין שלשמו התכנסנו.
משה גפני: כפי שהשר אמר, תעביר אליו את החומר לגבי המקרים שעליהם הצבעת.
יורי שטרן: אבל אני מציע גם לשנות את הנוהל, כי לא יכול להיות ששוללים אזרחות בקלות כזאת.
משה גפני: תפנה לשר בענין שני המקרים שעליהם דיברת.
משה גפני: אנחנו כוועדה נעקוב אחרי הענין הזה, אבל הם לא קשורים לדיון עצמו.
אורי אריאל: אתם מדברים על 11 בספטמבר, ואני רוצה להזכיר שעברו שנתיים מאז תחילת המלחמה, אדוני שר הפנים ואדוני מזכיר הממשלה.
אורי אריאל: הממשלה הזאת פועלת מעט מדי, מאוחר מדי, בקטן.
אורי אריאל: מגיע לכם יישר כוח על שהתחלתם, אבל אם אתם חושבים לנהל את זה כך, אז כך אנחנו גם נראים.
אורי אריאל: כך לא מנהלים מלחמה, עם כל הכבוד לראש הממשלה שנתן גיבוי למהלך של שר הפנים.
עסאם מח'ול: תדבר על תוכנית המגרה שלך.
אורי אריאל: מח'ול לחו"ל, עשה לי טובה.
אורי אריאל: מה שנאמר פה לציבור הערבי, שאם הוא ימשיך בדרכו זו, לפחות חלקו – אני רוצה להיות זהיר ולא לדבר על כולם – הוא מביא על עצמו את הדברים הקשים ביותר שאפשר להעלות על הדעת, ולא אמנה אותם עכשיו, ואז זה מה שיקרה.
אורי אריאל: אתם עושים את זה בכוח, ודי בהצלחה.
אורי אריאל: בניגוד להרבה דברים שאתם לא כל-כך מצליחים, בענין הזה יש לכם הצלחה די טובה.
אורי אריאל: אני לא רוצה לאחל לכם שתצליחו בענין הזה.
אורי אריאל: אני מציע לכם לשנות את דרככם.
אורי אריאל: אם לא, הרוב היהודי, שאולי הוא נראה קצת "נח-נח" בלשון העם, יודע להגיב טוב מאד והוא פשוט יזרוק אתכם לכל הרוחות.
עסאם מח'ול: זה מה שאתם עושים.
עסאם מח'ול: אתה תחליט למי תהיה המולדת הזאת, או לא? אתה תזרוק?
נעמי חזן: חבר-הכנסת אריאל, אני מבקשת שתחזור בך מהשפט האחרון שאמרת.
אורי אריאל: אני לא יכול לחזור בי מהמשפט הזה.
עסאם מח'ול: תחזור בך מההזיות האלה.
אורי אריאל: הדברים האלה יביאו אתכם למקומות ולמחוזות שלא פיללתם, לא תיארתם, וגם אנחנו לא.
אורי אריאל: כי אדם אחד הוא היועץ של ראש המרצחים, השני נוסע לסוריה לרוצח השני.
אורי אריאל: יש לכם טעות אם אתם חושבים שתוכלו להמשיך כך.
אורי אריאל: זה פשוט ייפסק.
עסאם מח'ול: אתה אישית מנהל פשעי מלחמה בנוכחותך כמתנחל בשטחים הכבושים.
עסאם מח'ול: אתה כובש קטן, זול.
משה גפני: עסאם מח'ול, אני מבקש ממך לצאת.
עסאם מח'ול: אתה תחזור למדינת ישראל.
עסאם מח'ול: אתה תחזור לכאן, הביתה.
עסאם מח'ול: הכיבוש שלך יסתיים.
יורי שטרן: רק במקומך.
עסאם מח'ול: אתה יודע מה זה "חובזי"?
עסאם מח'ול: יורי, אתה תקבע מי יהיה כאן?
עסאם מח'ול: מי שלא יודע מה זה "חובזי" אין לו זכות קיום בארץ הזאת.
משה גפני: חבר-הכנסת עסאם מח'ול, עם כל הידידות, אני מבקש ממך לצאת.
משה גפני: אפילו את חברי הכנסת אני מוציא באיזון.
אורי אריאל: אני מסיים בכך שאני פונה לראש הממשלה, לממשלה ולשר הפנים לפעול ביד הרבה יותר תקיפה, הרבה יותר מהר, לפי החוק.
אורי אריאל: יש לכם את הכלים החוקיים, למי שלא מכיר בחוק הזה, שישנה אותו, שיפנה לבג"ץ.
אורי אריאל: הכל פתוח לפניכם, אנשי מרצ, כולל הדיון הזה.
אורי אריאל: אדוני שר הפנים, אתם צריכים לעבוד.
אורי אריאל: תמשיכו ואני מאחל לכם בהצלחה.
משה גפני: חבר-הכנסת דהאמשה, בבקשה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתחיל במחאה כל-כך כואבת על דברי חבר-הכנסת אריאל שמדבר בלשון בוטה ובאופן ברור על גירוש של עם שלם --
אורי אריאל: אני לא יכול לשמוע את הדברים האלה ולכן אני יוצא.
אורי אריאל: (חבר-הכנסת אריאל עוזב את חדר הוועדה)
עבד-אלמאלכ דהאמשה: --והדברים עוברים, כרגיל.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: האיום עלינו בגירוש הפך לדבר לגיטימי.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה גם מצביע, אדוני השר, על רוח ההחלטה שלך.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרי לא מדובר פה בענין של אדם אחד, אם פשע או לא פשע.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדובר בענין העקרוני.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש פה תקדים של כיבוד האוכלוסייה הערבית מחוץ למדינה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לשאול.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: שמעת פעם על מגילת העצמאות?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: היא עוד קיימת?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: היא בעלת ערך?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: היא משהו שמשפיע על החיים שלנו?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההחלטה שלך היא ברוח מגילת העצמאות או בניגוד גמור לה?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: ואני שואל מבחינה יותר עקרונית.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי שמך?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: תהיה מי שתהיה, מי שמך לנתק אנשים מארצם?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: החוק?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: גדולים וטובים ממנו אמרו שזה דרקוני, לא להשתמש בו, וכל השנים נרתעו מלהשתמש בו, לא השתמשו בו וגם הוא לא השתמש בו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הפעם אולי זה יילך, אבל לא מרשים להשתמש בחוק הזה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כי במדינת חוק ובמדינה שמחוקקת חוקים, כאשר החוק הזה נחקק כולם ידעו שהוא אות מתה ולא במקרה אף פעם לא השתמשו בו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: וכשפנו לבג"ץ כדי לחייב שר להשתמש בחוק, שר הפנים אמר: אדוני, בג"ץ, אני לא יכול להשתמש בזה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה חוק דרקוני.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא חלק מהענישה, זה לא חלק מהפשיעה, זה לא חלק מצעדים שנוקטים נגד אדם שפשע נגד המדינה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם בכלל תהיה סמכות כזאת, לא יכול להיות שאיש פוליטי, מי שלא יהיה, עם כל הכבוד לכל השרים, ישתמש בה כרצונו, וששר הפנים לא יגיד לנו שהוא משתמש בה בתום לב.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני, אין פה תום לב.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם היה פה תום לב, במקומך אולי הייתי לוקח...
עבד-אלמאלכ דהאמשה: וזה אולי עוד יותר חכם, מחוכם ומתוחכם.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש יהודים שפגעו בלב לבה של המדינה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין פגיעה יותר חמורה מאשר ריגול ומי שיודע איך לרגל, ומרגל, ומוציא את הלב של המדינה החוצה, לאויבים, אלה יהודים דווקא.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש כאלה שעד היום שומרים אותם בסוד, לא יודעים מי הם ואתה עצמך יודע שלא יבוא יום שאתה או שר כלשהו ישלול אזרחות מיהודי.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא שאני בעד שלילת אזרחות כלשהי.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שהנקודה נכונה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: נשים בצד את האש בדבר הכל-כך לוהט הזה כי יש לנו מספיק דברים לעסוק בהם.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש מספיק דרכים ואמצעים להעניש את האנשים שעושים מעשי פשע נגד המדינה, אבל לגעת בדבר האסור הזה בימים אלה ובזמן הקריטי הזה, זה שיא של חוסר תום לב.
מוסי רז: אדוני שר הפנים, לדעתי הפעם הטעו אותך.
מוסי רז: אני חושב שהזכות לחיות, שלא דיברו פה עליה הרבה, קודמת אפילו לזכות לאזרחות.
מוסי רז: אני מקבל את זה.
מוסי רז: אני רק חולק על הקביעה ששלילת האזרחות תעזור למישהו לחיות.
מוסי רז: כבר כמה פעמים ראיתי את ראש הממשלה, וגם שמעתי באוזניי, שאמר שהוא מצא את הפתרון ושהבעיות נפתרו, וכל פעם שהוא אמר את זה היו לנו יותר הרוגים.
מוסי רז: אני אומר לך, אדוני שר הפנים, אתה לא מציל אף נפש חיה בישראל.
מוסי רז: נהפוך הוא, אתה גורם לעוד ישראלים חפים מפשע להיהרג בפעולות טרור כתוצאה מהדבר הזה.
מוסי רז: מדברים פה על הרתעה.
מוסי רז: נדמה לי שאתה אמרת, או מישהו אחר, שהוא השתמש בתעודת הזהות שלו כדי להבריח נשק.
מוסי רז: אבל אדוני שר הפנים, הבן-אדם נמצא מאחורי סורג ובריח.
מוסי רז: מה יכול להיות יותר מרתיע ומונע מזה?
מוסי רז: כיצד ישנה הדבר הזה של התעודה?
מוסי רז: כיצד זה ימנע ממנו לבצע מעשה טרור?
מוסי רז: כיצד זה ירתיע מישהו אחר?
מוסי רז: אבל זה גורם לדברים אחרים לגמרי, שאני יודע שאתה לא התכוונת לעשות אותם, אבל אתה עשית אותם.
מוסי רז: אני יודע שלא התכוונת שזה יתפרש נגד האוכלוסייה הערבית, אבל זה מתפרש כך, במידה רבה של צדק, כי יכולת לאזן את זה.
מוסי רז: כפי שאמרו לפניי, יכולת לשלול אזרחות של אדם זה או אחר לפחות כדי שזה ייראה מאוזן, גם אם לא יהיה מאוזן, ולא עשית זאת.
מוסי רז: אתה לא התכוונת לפגוע בחפים מפשע, אבל אתה כנראה פוגע גם בחפים מפשע, כי לכל אחד יש גם משפחה.
מוסי רז: ברוך גולדשטיין, שהיה רוצח, ילדיו קיבלו בצדק קצבת ילדים.
מוסי רז: אני לא חושב שהם היו צריכים להיפגע בגלל דבר שאבא שלהם עשה.
מוסי רז: לכן, יש כאן גם פגיעה בחפים מפשע.
מוסי רז: פגיעה מיוחדת באוכלוסייה מסוימת, גם אם לא בכוונה – אני מכיר אותך ואני יודע שזה לא בכוונה – הם אלה שמעודדים טרור, לא מונעים טרור.
מוסי רז: לכן לא הגנת פה על הזכות שלי או שלך או של כל אזרח ישראלי אחר, יהודי או ערבי לחיות, אלא רק הקטנת את הסיכוי שלו לחיות, רק פגעת בזכות שלו לחיות, כמובן לא בכוונה.
מוסי רז: אם אתה רוצה להגן על ביטחון מדינת ישראל, יש לכך דרכים אחרות, ואפשר וצריך לפעול בהן.
מוסי רז: הסמכות הזאת לא צריכה להיות נתונה בידי שר.
מוסי רז: אין מדינות דמוקרטיות בעולם שבהן הסמכות הזאת נתונה בידי שר, ואם יש מדינה כזאת היא לא דמוקרטית מעצם זה שהסמכות נתונה בידי שר.
מוסי רז: יש בית משפט, יישב, ישקול, יכריע ויאמר את דברו.
מוסי רז: מי ערב לנו שמחר לא יהיה שר פנים מסיעת "שינוי" שישתמש בסמכות הזאת וישלול אזרחות לרעה מאדם שלא הורשע, ואולי מאדם שחשוד רק בעבירה שאולי היא פחות חמורה?
מוסי רז: אתה אמרת ששללת אזרחות מאדם שהורשע.
מוסי רז: יש לנו בית משפט, יש לנו שופטים וזה המקצוע שלהם.
מוסי רז: אתה ציטטת אותם כי ידעת שאנחנו ניקח אותם ברצינות, כי הם ישבו על הדברים האלה במשך חודשים.
מוסי רז: אז שיפסקו הם.
מוסי רז: וגם אם תהיה הסמכות לשלול אזרחות, בוא נעביר אותה לבית המשפט.
מנדי ספדי: כבוד היושב-ראש, אני מייצג קבוצה גדולה של לא-יהודים שתומכים במדינת ישראל ועוסקים למען מדינת ישראל, שקולם חנוק ולא נשמע.
מנדי ספדי: בתחילת דבריי אני רוצה לברך את שר הפנים על החלטתו לשלול את אזרחותו של אבו קישאק, ואני מקווה שהמהלך הזה גם יתרחב ויחול גם על אנשים שלא עשו מעשי טרור בעצמם אלא על כל אלה שמסייעים ומזינים את הטרור, וגם על כל אלה שכופרים בעצם קיומה של מדינת ישראל, בכך שהם כופרים בדגל ובהמנון.
מנדי ספדי: מי שכופר בדגל ובהמנון כופר בקיומה של המדינה והשאלה היא באיזו זכות הוא מבקש אזרחות של המדינה.
מנדי ספדי: יש קבוצה גדולה של לא-יהודים ששמחו מאד לשמוע בחדשות שכבוד השר החליט לשלול את אזרחותו של אבו קישאק, ואני מאמין שבדרך יש עוד אנשים.
מנדי ספדי: אבל אני גם מסתייג מהענין של שלילת אזרחותם של אזרחים נאמנים ששירתו את מדינת ישראל בשנת 1951 - - -
משה גפני: מה שחבר-הכנסת יורי שטרן העלה.
מנדי ספדי: כן, ואני מקווה שיהיה דיון נוסף בנושא הזה.
שלום דיכטר: אני המנהל היהודי של עמותת "סיכוי" שעוסקת בקידום שוויון בין יהודים לערבים ובשיפור השלטון המקומי הערבי גם במסגרת משרד הפנים.
שלום דיכטר: העמותה שלנו עוסקת לילות כימים בקידום השילוב והייצוג ההולם של ערבים בשירות הציבורי ובסקטור הפרטי.
שלום דיכטר: בשירות הציבורי בלבד יש לנו 2,300 קורות חיים של ערבים בעלי תואר שני ובעלי מקצועות חופשיים שרוצים להשתלב במדינה ובשירות המדינה.
שלום דיכטר: המהלך הזה של שלילת אזרחות שומט את הקרקע מתחת לכל פעולה של שילוב הערבים בארץ הזאת, ומסכן, לדעתי, את כל האזרחים.
גדעון סער: רציתם למנות מישהו מהם שנשללה אזרחותו?
זהבה גלאון: זו הערה דמגוגית שלא היתה צריכה להאמר.
משה גפני: מזכיר הממשלה אמר את המשפט הזה לא ברשות ואני מבקש לא להתייחס אליו.
שלום דיכטר: אני לא אתייחס אליו.
שלום דיכטר: אנחנו ועוד ארגונים אזרחיים רבים עושים הכל כדי לאפשר חיים משותפים של יהודים וערבים בארץ הזאת על בסיס האזרחות.
שלום דיכטר: פגיעה באזרחות פוגעת בכולם.
עופר חוגי: אני יודע את פעלו של שר הפנים למען האוכלוסייה הערבית.
עופר חוגי: גם סגן שר הפנים עובד יום ולילה כדי לקדם את האוכלוסייה הערבית.
עופר חוגי: אני מבקש מכם, אל תלמדו את שר הפנים מה זה לעזור לאוכלוסייה הערבית וכדאי שתראו איזה תקציבים עברו בשנתיים – שלוש שנים האחרונות למגזר הערבי בהשוואה לשנים קודמות.
עופר חוגי: בענין שלילת האזרחות הזכרתם את ארצות-הברית.
עופר חוגי: שם לפי החוק, אדם שהשתתף בפעולת טרור מושיבים אותו על כסא חשמלי.
עופר חוגי: אם אצלנו היו פועלים כך זה היה מרתיע.
עופר חוגי: אנחנו נמצאים במצב של טרור וצריך למצוא את כל הדרכים, כולל שלילת אזרחות, שבאמצעותן ניתן יהיה להרתיע.
עופר חוגי: היום אין לנו שום כלי הרתעה וזה הדבר היחיד שיש בידינו.
גדעון סער: אני מודה שלא שמעתי כאן נימוקים משפטיים ששוללים את קיומה של סמכות השר.
גדעון סער: גם לא שמעתי נימוקים ענייניים, גם לא מפי אחד מהדוברים, מדוע במקרים שבהם השר עשה שימוש כדין בסמכותו אלה לא מקרים קיצוניים מתאימים לשימוש בסמכות.
גדעון סער: לכן התוצאה של הדיון היא, לפי דעתי, שאי-אפשר לחלוק עליה – 1.
גדעון סער: שהשר פעל כדין.
גדעון סער: השר פעל נכון.
גדעון סער: מה עושים הדוברים?
גדעון סער: מאחר שהם לא יכולים לתקוף את השר, הם תוקפים את החוק, אבל זה דבר די מוזר לעשות בבית המחוקקים, כי בבית המחוקקים יכולים לנסות לשכנע לשנות את החוק, ואני מודיע מראש שהממשלה תתנגד לשינוי כזה של החוק, אבל זה בידיכם.
גדעון סער: יש גם אחרים שאומרים להטיל גזר-דין מוות.
גדעון סער: כל הדברים האלה שנאמרים הרי הם בידי המחוקקים.
גדעון סער: נאמר למה עכשיו, ונדמה לי שכל אחד שעיניו בראשו יודע שאי-אפשר להגיד שבעבר היתה מעורבות כזאת של אזרחים ישראלים בטרור חמור כזה נגד המדינה ונגד אזרחיה.
משה גפני: יסכם את הדיון שר הפנים.
משה גפני: לפני-כן אני רוצה לומר מה אני מתכוון לעשות.
משה גפני: קודם-כל לגבי הדברים שנאמרו כאן, יש פה סיכום הדיון אצל מזכיר הממשלה ואני מבקש שחברי הוועדה יידעו זאת.
משה גפני: מדובר על הקריטריונים לביטול אזרחותו של אדם, שזה צעד חמור ומרחיק לכת שעל--פי החוק לשר הפנים יש סמכות, במצב הנוכחי שאנחנו מצויים בו, לשקול את הענין הזה.
משה גפני: א.
משה גפני: מעורבותו בפעילות חבלנית עוינת חמורה.
משה גפני: ניצול אזרחותו לצורך הפעילות העוינת.
משה גפני: ג.
משה גפני: קיום מקום מגורים חלופי למדינת ישראל.
משה גפני: לענין זה יש להידרש לעובדות, כגון הזמן שחלף מהמועד בו עזב את ישראל, וכו'.
משה גפני: הליך הביטול.
משה גפני: ייזום ביטולה של אזרחות יהיה על-ידי שירות הביטחון הכללי או גורם ביטחוני אחר שיודיעו על בקשתם ליועץ המשפטי לממשלה ולמשרד הפנים.
משה גפני: לאדם תהיה זכות שימוע הוגן.
משה גפני: האחריות לקיום השימוע מוטלת על משרד הפנים.
משה גפני: על-פי הקריטריונים האלה, שאני לא בחנתי אותם, ולפי דעתי גם שר הפנים לא בחן אותם, אבל הקריטריונים האלה שעליהם מדבר היועץ המשפטי לממשלה הם קריטריונים מאד-מאד חמורים.
זהבה גלאון: הוא מכשיר את השרץ.
משה גפני: אני מבקש ששר הפנים יסכם את הדיון ויאמר את עמדתו לאור הדברים של החברים.
משה גפני: לגבי המשך הדיונים בוועדת הפנים בענין הזה אני אשקול את החוק שצריך לעלות למליאה – אני עוד לא יודע מה יהיה עם זה.
משה גפני: נבוא בדברים עם שר הפנים ועם הממשלה ועם החברים.
משה גפני: אם נמצא לנכון שאכן צריך לשנות מהחוק הקיים, נחזיר את החוק לוועדה.
משה גפני: אם נגיע למסקנה שלא, לא נחזיר אותו לוועדה אלא למליאה והמליאה תאמר את דברה.
משה גפני: אדוני שר הפנים, בבקשה.
אליהו ישי: בעקבות ההערות של חברי הכנסת אני רוצה להדגיש ולחדד מספר דברים שאמרתי.
אליהו ישי: ראשית, מאז קום המדינה ועד היום מעולם לא היה מצב שאנחנו נמצאים במאבק קיומי לאור פעולות קשות וחמורות ביותר.
אליהו ישי: במהלך השנתיים האחרונות אנחנו עדים לרצח של מאות אנשים ולפציעתם של אלפי אנשים חפים מפשע, ולשיתוף של אזרחים שנושאים תעודת זהות ישראלית בארגוני הטרור הללו.
אליהו ישי: לכן אנחנו פועלים באופן תקדימי בגלל המקרים הקשים שקורים.
אליהו ישי: לשאלה מדוע בעבר זה לא קרה והיום אני נוהג כך, נכון, בעבר לא היו מקרים כאלה.
אליהו ישי: לגבי המדיניות בעולם, אין שום מדינה בעולם שמתמודדת עם טרור כמו מדינת ישראל.
אליהו ישי: אין שום מדינה בעולם שנמצאת במצב של איום קיומי כמו מדינת ישראל.
אליהו ישי: אין שום מדינה בעולם שארגוני טרור חיים בשטחה ומאיימים להשמידה.
אליהו ישי: אין שום מדינה בעולם שחיה כמו שאנחנו חיים פה.
אליהו ישי: לכן אנחנו פועלים על-מנת להגן עלינו, ואם נהיה יפי-נפש ונאמר שלדמוקרטיה אין זכות להגן על האזרחים ואין לנו זכות לחיות פה, אנחנו מאבדים במו ידינו את מדינתנו.
אליהו ישי: ומי שמנסה להקיש מזה לגבי מדינות אחרות בעולם, שיראה לי מדינה בעולם שנמצאת במצב כזה.