GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו ישי: לגבי האגודה לזכויות האזרח.
אליהו ישי: אני לא רוצה שחלילה וחס ישתמע שזו אגודה לזכויות המחבלים.
אליהו ישי: עם כל הכבוד, אמרת דברים קשים ואני מצפה שתחזרי בך מהם.
אליהו ישי: המדיניות של שר הפנים בכל מה שקשור להפסקת איחוד המשפחות, שקיבלה תוקף ואישור של הממשלה, ובכל מה שקשור לשלילת אזרחות, באה אך ורק משום שיש סכנה קיומית למדינת ישראל ויש פה מאבק קיומי של המדינה, ואני פועל כחלק מהממשלה לעצור, לצמצם ולמגר ככל שניתן את התופעה הזאת.
אליהו ישי: אם את מקישה מזה שזאת מדיניות של המשרד, או שלי כמי שעומד בראש המשרד לגבי ערביי ישראל, אני מבקש שתחזרי בך, כי אני חושב שאנחנו עושים למען שוויון בין האוכלוסיות, בכל התחומים, אנחנו כמפלגה וגם המשרדים שש"ס עומדת בראשם.
אליהו ישי: מאז קום המדינה ועד היום מעולם לא ניתנו סיוע ועזרה לערביי ישראל כמו שזה נעשה על-ידינו.
זהבה גלאון: באמת, עוד מעט נזיל דמעה.
אליהו ישי: אני מציע לאגודה לזכויות האזרח, עם כל הכבוד לה, תפנו לבג"ץ.
אליהו ישי: לשר הפנים יש סמכות לפי החוק.
אליהו ישי: שר הפנים פועל על-פי סמכותו שבחוק, ואני כבר אומר שאני לא מקבל את הדיון שהיה בלשכת היועץ המשפטי לממשלה בענין.
אליהו ישי: יש ממשלה בישראל, היא שולטת והיא קובעת.
אליהו ישי: אדוני היושב-ראש, אני חוזר וקורא לחברי הכנסת ולמנהיגי האוכלוסייה הערבית.
אליהו ישי: אני מדבר הרבה עם מנהיגי האוכלוסייה הערבית שרובם רוצים לחיות פה בשכנות טובה, בשלום ובשוויון.
אליהו ישי: הם טוענים שאותם אנשים שמתגייסים לארגוני טרור פוגעים בשם הטוב שלנו.
אליהו ישי: לכן אני שוב קורא גם לחברי הכנסת הערבים להוקיע את התופעה הזאת, ואני רוצה לחזור ולומר שאם יקום יהודי שיעשה פעולות טרור ויתגייס לארגוני טרור להשמיד את המדינה --
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש הרבה כאלה.
אליהו ישי: --אני אפעל להעניש אותו.
אליהו ישי: אם יקום יהודי שיתגייס לארגון טרור שרוצה להשמיד את המדינה, אני מבטיח לך שהעונש שלו יהיה - - -
עבד-אלמאלכ דהאמשה: השר ישי חושב שאנחנו טפשים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא משתמש במלה "לגייס".
עבד-אלמאלכ דהאמשה: היהודים כאילו לא מגייסים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מכיר אדם אחד שגייס.
אליהו ישי: אם יקום, חלילה וחס, יהודי שיעשה מעשים חמורים מעין אלה, יתגייס לארגון טרור ויפעל להשמדת מדינת ישראל, אני מודיע לך שאני אפעל במסגרת סמכותי לשלילת אזרחותו, ואני גם אפעל להטלת עונשים הרבה יותר חמורים כלפי אותו יהודי, כי לדעתי מגיע לו עונש הרבה יותר חמור.
אליהו ישי: אני מבין שחובתו של כל חבר כנסת להביע את דעתו, וזו גם זכותו.
אליהו ישי: שיגיש הצעת חוק ויביא אותה למליאה.
אליהו ישי: הסמכות על-פי חוק נתונה היום בידי שר הפנים ושר הפנים משתמש בסמכות שמוקנית לו על-פי חוק ופועל על-פיה.
אליהו ישי: אני פעלתי על-פיה ואני מודיע פה בצורה מאד מפורשת שאני לא אפסיק מהמדיניות הזאת, משום ששילוב של שלילת אזרחות וכל מה שהממשלה עושה כרגע, והיא צריכה לעשות עוד על-מנת לעצור, לצמצם ולמגר את הטרור, זה דבר שמחובתנו לעשות כמדינה דמוקרטית וכממשלה, ואת זה נעשה.
אליהו ישי: לגבי שאלתך, אין קשר בין הדברים.
אליהו ישי: אני רוצה לומר לך ששר הפנים הקודם, שרנסקי, הקים את ועדת ברטוב ושלל אזרחות מרבים יוצאי ברית-המועצות לשעבר שקיבלו אזרחות במרמה.
אליהו ישי: הוועדה הזאת עובדת גם היום.
יורי שטרן: האזרח מגלה פתאום ששללו את אזרחותו.
משה גפני: חבר-הכנסת שטרן, כמו שסיכמנו אני מבקש שתפנה לשר הפנים בענין הזה שהעלית, וגם אנחנו נעקוב אחרי זה.
משה גפני: אני מעריך ששר הפנים ישיב לגבי הענין עצמו.
משה גפני: לגבי החוק שתלוי ועומד, אני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה שתבדוק את הענין ותבוא בדברים עם אנשי משרד הפנים.
משה גפני: כי אין צורך לקיים דיון רק כדי לקבל החלטות מכיוון שהמציאות היא שהחוק, נכון לרגע זה, מקנה את הסמכות לשר הפנים.
משה גפני: כל עוד החוק לא השתנה, זאת תמונת המצב.
משה גפני: אני רוצה לאחל לכולם, יהודים וערבים כאחד, גמר חתימה טובה ושנה טובה.
משה גפני: על סדר היום מוכנות העורף לאפשרות של מלחמה עם עיראק.
משה גפני: כולנו מתפללים שגם אם תהיה מלחמה עם עיראק היא לא תהיה קשורה לישראל.
משה גפני: אך תפקידן של הממשלה והכנסת לפעול בכל הניתן על מנת שהעורף יהיה מוכן.
משה גפני: נושא הדיון מורכב משני חלקים: ראשית חוסר התיאום בין הגופים – עניין שהיה מאוד לא סימפטי במלחמה הקודמת.
משה גפני: כולנו ראינו את המציאות הזאת, שמענו על הבעיות בין הגופים שצריכים לתפקד כשנופל טיל.
משה גפני: אילו חס וחלילה הטיל היה ביולוגי או כימי קשה לתאר מה היה מתרחש.
משה גפני: אני מקווה שבמשך השנים הנושא טופל.
משה גפני: שנית נדון היום בחלק של דו"ח מבקר המדינה לשנת 2000 בנושא זה.
משה גפני: אני קורא קטע מתוך הדו"ח, המתייחס להסברה ולפיתוח מסכה.
משה גפני: אני מבקש לשמוע ראשית את דבריו של אל"מ שנער.
גלעד שנער: אנסה למסור סקירה קצרה של הדברים ואחר כך אענה גם על שאלות.
גלעד שנער: נפגשנו בוועדה לפני כשנה והצגנו גם אז את הדברים.
גלעד שנער: פיקוד העורף הוקם לפני כעשר שנים כלקח ישיר ממלחמת המפרץ.
גלעד שנער: הסיבות העיקריות להקמה היו בין השאר הרצון להגיע לשיתוף פעולה טוב יותר עם גורמי החירום, שחלקם יושבים כאן בדיון.
גלעד שנער: במלחמת המפרץ לא היה פיקוד עורף ולכן היו גורמים רבים שעסקו בנושא.
גלעד שנער: אחרי המלחמה ניתן "אור ירוק" להקמת פיקוד העורף, והוא קיבל את האחריות לטפל באירועים בחירום ולהביא למוכנות כוללת לטפל בהם.
גלעד שנער: יצירת מוכנות משמעה להכין תפיסה כוללת לפעילות המערך, כך שהפעילות לא תישאר רק בידי הצבא אלא תהיה תפיסה לאומית וכלל הגורמים יעבדו על פיה.
גלעד שנער: לאחר מכן יש להנחיל את התורה בכתיבתה ובפיתוחה, בביצוע הכשרות וקורסים לכלל הגורמים שעובדים עם פיקוד העורף, בקיום תרגילים – בשנה האחרונה הוגברו האימונים והם היו ברובם אינטגרטיביים, בהדרכת האוכלוסייה ובהכנת הציבור בהצטיידות בערכות המגן.
גלעד שנער: אנחנו פועלים מאז 1991 ועד היום בתחומים אלה.
גלעד שנער: בשנים האחרונות הגברנו את המוכנות, בפרט בתחום הבלתי קונבנציונלי.
גלעד שנער: השאלה הראשונה של יו"ר הוועדה הייתה על התיאום בין הגופים.
גלעד שנער: בעניין זה אני יכול לומר שהתיאום היום הוא טוב.
גלעד שנער: מעבר למפגשים בין מפקדי הארגונים התיאום טוב גם ברמות השונות – עד לרמת העיר.
גלעד שנער: יש תרגילים מלאים יחד.
גלעד שנער: בתחום זה בהשוואה למה שהיה לפני עשר שנים חלה קפיצת מדרגה.
גלעד שנער: התחום האחר הוא ההיערכות לטיפול באירועים בלתי קונבנציונליים.
גלעד שנער: גם כאן חלה קפיצת מדרגה לעומת מלחמת המפרץ.
גלעד שנער: פיקוד העורף הוקם עם מערך גדול של יחידות במגוון רחב של נושאים: גדודי אב"ך, גדודי חילוץ, גדודי הצלה, יחידות רפואה ויחידות נוספות.
גלעד שנער: היחידות התאמנו והצטיידו, כמובן, והן מתאמנות עם כלל הגורמים.
גלעד שנער: במקביל לכך בנינו יחד עם צה"ל תפיסה בנוגע לטיפול באירועים.
גלעד שנער: היום יש מערכת מלאה לטיפול בהם.
גלעד שנער: היא מתחילה ביכולת ההתראה על שיגורו של טיל וממשיכה ביכולת הטיפול בטיל עצמו: שיפור בפעולת החץ והפטריוט – ולא אני הכתובת לפרט בנושאים אלה.
משה גפני: מהו זמן ההתראה היום?
גלעד שנער: לא אכנס למספרים מדויקים, אך הוא תלוי במקום הירי.
מרדכי משעני: זמן ההתראה גדול יותר מבעבר?
גלעד שנער: יש התראה של כמה דקות והיא נותנת לאזרח די זמן להתמגן ולהיכנס לחדר האטום, במיוחד כשמדובר בשיגורים מעיראק.
גלעד שנער: אם הטיל נפגע בהגנה אקטיבית, המצב מצוין.
גלעד שנער: אם לא, הגורמים שיושבים כאן ערוכים ולטפל בנושא בהגנה פסיבית.
גלעד שנער: שוב, בהשוואה לשנת 1991 חלה קפיצת מדרגה בידע, ביכולת, במודעות, בתורה ובהתארגנות של כלל הגופים.
גלעד שנער: האזרח נמצא היום במרכז.
גלעד שנער: נבנתה לו חבילת מיגון מלאה.
גלעד שנער: היא מתחילה כמובן ביכולת לתת התראה.
גלעד שנער: מערך האזעקה במדינה יופעל וכן יהיה שימוש באמצעי התקשורת: הטלוויזיה והרדיו, שיעבירו את האזעקה.
משה גפני: אני מבקש מאל"מ שנער להשיב לשאלה מה השתנה מאז מלחמת המפרץ.
משה גפני: כולנו יודעים מה היה במלחמת המפרץ.
משה גפני: אנחנו יודעים שהייתה אז ערכת מיגון, שהייתה אז התראה.
משה גפני: האם ערכת המיגון שונה, למשל?
משה גפני: נכון, חל שינוי: הוקם פיקוד העורף וקיומו משפיע על התיאום בין הזרועות השונות.
משה גפני: אך מה מעבר לכך?
מוסי רז: אני מבקש לשאול גם כיצד מציעים לאזרחים לפעול.
גלעד שנער: השוני הגדול מהמלחמה הקודמת הוא בקיומה של מערכת אינטגרטיבית משולבת שמתאמנת על הנושא ומכירה את הדברים גם בתחום הבלתי קונבנציונלי.
גלעד שנער: בתחום הטיפול בבלתי קונבנציונלי אנחנו מהמדינות היותר מוכנות בעולם, אם לא המוכנה שבהן.
גלעד שנער: בעניין זה השקענו אנחנו וכלל הגורמים מאמצים משותפים.
גלעד שנער: ראשית נבנו התפיסה והתורה, אחר כך בוצעו האימונים עם כל הארגונים והרשויות שעובדים עמנו, בהמשך נעשתה הצטיידות: הצטיידנו באמצעים הדרושים בתחום הגילוי, הזיהוי, הטיהור והטיפול.
גלעד שנער: טיל ה"חץ", "האורן הירוק" – כל אלה לא היו בעבר.
גלעד שנער: לימוד הנושאים והטמעתם נמצאים בשלב מתקדם מאוד.
גלעד שנער: מערך הצפירה במדינה שופר, המענה הרפואי התקדם מאוד באימון, בהכשרה ובהכנת בתי החולים למצבים כאלה.
גלעד שנער: היום המערכת האינטגרטיבית יודעת לטפל בדברים.
גלעד שנער: ביכולת לתת מענה למצב לא חל שיפור קטן לעומת עשר שנים אלא נעשתה קפיצת מדרגה.
גלעד שנער: כמו שאמר יו"ר הוועדה, כולנו נשמח אם לא ניתקף, אבל אם ניתקף יש לנו מוכנות טובה לטפל בציבור שאנו משרתים.
משה גפני: ייתכן שזה מה שאל"מ שנער יכול לומר כאן.
משה גפני: אני הבנתי מדבריו שהשיפורים שהוזכרו כאן הם הקמת פיקוד העורף שיתאם בין הזרועות, טיל ה"חץ" והארכת זמן ההתראה במעט.
משה גפני: האם אפשר להיכנס לפרטים בעניין זה?
משה גפני: האזרח רוצה לדעת את הדברים.
משה גפני: אל"מ שנער אמר שהייתה התקדמות בערכות המגן.
משה גפני: במה הייתה התקדמות?
משה גפני: האם אפשר לומר לאזרח, באמצעותנו, מה ייעשה בפועל?
משה גפני: יהיה חדר אטום, יהיו סרטי הדבקה, מסכות?
מרינה סולודקין: אנחנו מעריכים מאוד את עבודת פיקוד העורף, אך לציבור שאני מייצגת, לציבור העולים, יש שאלות – במיוחד בדרום.
מרינה סולודקין: פניתי לפיקוד העורף לפני עשרה ימים ושאלתי מדוע סגרו את תחנות חלוקת ערכות המגן באשקלון, בקריית גת ובקריית מלאכי.
מרינה סולודקין: עדיין לא קיבלתי על כך תשובה.
מרינה סולודקין: שנית, רוב העולים הקשישים מתגוררים בבניינים של עמידר ועמיגור ואין שם מקלטים.
מרינה סולודקין: אני מבחינה בסימנים הראשונים של הפניקה.
מרינה סולודקין: אנשים שמתגוררים בבניינים של עמידר בנצרת עילית לא יודעים איפה המקלטים הציבוריים שלהם.
מרינה סולודקין: ביקשתי מיו"ר ועדת העלייה והקליטה לקיים ישיבה בנושא מוכנות פיקוד העורף להסברה ולהגנה על האזרחים החדשים במדינת ישראל.
מרדכי משעני: בהמשך לשאלתו של יו"ר הוועדה אני מבקש לשאול שאלה נוספת.
מרדכי משעני: אני מתנגד ליצירת פניקה בציבור.
מרדכי משעני: אל"מ שנער אומר שהיה שיפור גדול מאז 1991 בנושא המוכנות למלחמה.
מרדכי משעני: לדעתי מוכנות אינה נוגעת רק לפיקוד העורף ולכל הגורמים שנמנו כאן.
מרדכי משעני: אני כאדם מן השורה אינני מרגיש בשיפורים הללו.
מרדכי משעני: אני חושב שמוכנות היא גם מוכנות של הציבור.
מרדכי משעני: לדעתי הציבור איננו יודע היום באיזו מידה הגורמים השונים מוכנים והוא גם אינו יודע באיזו מידה הוא מוכן.
מרדכי משעני: כדי לבטל את החרדה שעלולה להיווצר בציבור יש צורך להסביר.
מרדכי משעני: אני שומע מהרבה אנשים שיש חוסר ידיעה מוחלט בנוגע למה שעלול לקרות.
מרדכי משעני: עולות שאלות אם מדובר בנשק כימי בלבד או גם בנשק ביולוגי.
מרדכי משעני: וכאמור, הציבור גם אינו יודע באיזו מידה יש מוכנות של המדינה להתמודד עם הנושאים הללו.
מרדכי משעני: לדעתי יש לצמצם את חוסר הידע של הציבור.
מרדכי משעני: זוהי אחת מתכונות המוכנות.
מוסי רז: אני מבקש להתמקד בשאלה ששאלתי קודם.
מוסי רז: יש בציבור פניקה מוחלטת.
מוסי רז: אמנם היא נרגעה מעט עכשיו, אבל הדיבורים בעיתונות על בתי קברות בפארק הלאומי הם גם ביטוי לפניקה וגם גורם מדרבן לה.
מוסי רז: לדעתי מול הפניקה הזאת נדרשת התייצבות ברורה של נציג מפיקוד העורף שיבהיר את המצב לציבור.
מוסי רז: אמנם איננו יודעים מה יהיה אך יש סכנות, ופיקוד העורף צריך לפרט אותן ולהציע לציבור כיצד להיערך להן.
מוסי רז: צריך להתייחס לשאלות אם יש לקנות ניילונים לאיטום, לקנות סודה לשתייה וכולי.
מוסי רז: אני יודע שיש מי שמתחילים לקנות את כל החומרים הללו הזכורים לרע מלפני 11 שנים.
מוסי רז: ייתכן שאין בהם צורך הפעם, אינני יודע; אך דרושה אמירה של פיקוד העורף.
מוסי רז: מובן שהדברים לא ירגיעו את הציבור לחלוטין, אך לדעתי יש בכך כדי לעזור, לפחות למי שאינו נוטה לפניקה מטבעו.
משה גפני: אני מבקש מאל"מ שנער להשיב לכל שאלות אחרי סבב קצר של הערות של נציגי הגורמים הנוכחים.
משה גפני: נשמע את שמעון רומח, נציב כבאות והצלה.
משה גפני: זהו תפקיד חשוב ורציני.
משה גפני: אני מניח שבעתיד הקרוב מר רומח יהיה אורח בוועדת הפנים ואיכות הסביבה בשל חוק הכבאות.
משה גפני: בגלל מר רומח הסכמתי לדחות את הדיון בחוק הזה: מנכ"ל משרד הפנים אמר לי שעליו עוד ללמוד את העניין.
משה גפני: במלחמת המפרץ היו אירועים לא נעימים שנגעו לנציבות הכבאות וההצלה.
משה גפני: היה קשר לא סימפטי עם כוחות אחרים שפעלו בשטח.
משה גפני: מר רומח, אתה ערוך למצב של מלחמה, שכולנו מתפללים שלא יקרה?
שמעון רומח: ראשית אני מבקש לומר שיש אכן תיאום יוצא מן הכלל בין נציבות הכבאות וההצלה לבין פיקוד העורף והגורמים השונים.
שמעון רומח: יש תרגילים משותפים, ישיבות משותפות.
שמעון רומח: בעניין זה אינני רואה בעיה.
שמעון רומח: אך לדעתי יש בעיה אחרת במוכנות בנציבות הכבאות וההצלה.
שמעון רומח: עד הקמת פיקוד העורף היה בצה"ל מערך כיבוי גדול מאוד.
שמעון רומח: היו שם מאות כבאיות וכבאים במילואים שגויסו במצב חירום.
שמעון רומח: הם היו כוח נוסף שמסייע.
מרדכי משעני: הם היו תחת פיקוד נציב הכבאות וההצלה?
שמעון רומח: לא, הם עבדו במסגרת הג"א.
שמעון רומח: גם אז וגם היום אנחנו הכפופים לפיקוד העורף במקרה של חירום.
שמעון רומח: בעבר היו בעצם שני מערכי כיבוי, צבאי ואזרחי, שהתאחדו במצב חירום.
שמעון רומח: הכוח היה כפול ממה שיש היום.
שמעון רומח: היום הכוח הצבאי בוטל.
שמעון רומח: אין עוד כבאיות צבאיות, אין גדודי כיבוי צבאיים.
שמעון רומח: מערך כיבוי האש האזרחי הוא הכוח היחיד שאמור לתת מענה למקרי החירום.
שמעון רומח: טיל שמתפצל יכול לגרום לשרפות בכמה אתרים יחד, האירועים האזרחיים יימשכו מן הסתם – ואנחנו נמצאים בכוננות בכל אירוע ביטחוני במצב חירום.
שמעון רומח: אני מעריך שהכוח שלנו לא יספיק.
שמעון רומח: לדעתי המעבר הזה ממצב של ביטול מוחלט של כוח הכיבוי הצבאי למצב של היום היה צריך להיות מלווה בסיוע.
משה גפני: מי ביטל את מערך הכיבוי הצבאי?
גלעד שנער: הביטול נעשה על-ידי מערך משותף של הכיבוי ושל פיקוד העורף במשותף.
גלעד שנער: זה לא בדיוק ביטול: במקום שיהיו שני גופים נפרדים אוחדו הכיבוי הצבאי והכיבוי האזרחי.
גלעד שנער: על-פי ניתוח מדויק שנעשה יחד עם נציבות הכבאות וההצלה הוגדר הצורך בכיבוי אחוד.
גלעד שנער: כתוצאה מכך פותח כוח ייעודי קטן.
גלעד שנער: הוא נקרא "הכבאים הירוקים" ותפקידו לתגבר את "הכבאים הכחולים" וכך להכפיל את היקף הכבאים בחירום במדינה.
משה גפני: מה בנוגע לכבאיות הצבאיות מלפני עשר שנים?
גלעד שנער: היום אין כבאיות צבאיות.
גלעד שנער: אנחנו מתגברים את מערך הכיבוי האזרחי.
גלעד שנער: על-פי ניתוחים שבוצעו הבעיה לא הייתה בהיקף הכבאיות אלא בהיקף כוח האדם.
גלעד שנער: כוח האדם הצבאי, שהוא כוח אדם ייעודי, תגבר את מערך הכיבוי.
גלעד שנער: אנחנו בתהליך של בניית המערך הזה.
גלעד שנער: מכפילים את היקף הכבאים בשגרה.
גלעד שנער: כך נוצר מערך כיבוי אחוד במדינת ישראל.
מרדכי משעני: הוא אולי אחוד, אך אין הגדלה של מערך הכבאים של נציב הכבאות וההצלה.
גלעד שנער: השינוי לא הגדיל את היקף הכבאיות, אך זה המספר שנציבות הכבאות וההצלה דרשה ממשרד הפנים.
גלעד שנער: אך השינוי הגדיל את כוח האדם הנדרש ללחימה באירועים בשעת חירום.
משה גפני: מר רומח, כמה כבאיות היו בסך הכול במדינת ישראל במלחמת המפרץ, יחד עם הצבא?
משה גפני: אל"מ שנער טוען שמה שהיה קודם קיים גם היום, ואולי יש אפילו יותר כוחות.
שמעון רומח: אינני יודע כמה כבאיות היו אז, אך אל"מ שנער לא אומר שיש היום יותר.
שמעון רומח: אין ספק שיש ירידה משמעותית במספר הכבאיות.
שמעון רומח: להג"א בלבד היו מאות כבאיות.
שמעון רומח: לנו, למערך הכיבוי, חסרים 92 כלי רכב, חלקם כבאיות וחלקם רכבי חילוץ.
שמעון רומח: חלק מכלי הרכב נמצאים אך הם ישנים – הם מהסוג שתמיד זוכה לביקורת בתקשורת.
שמעון רומח: אינני בטוח שכלי רכב אלה יגיעו לאירוע.
שמעון רומח: מעבר למה שיש לנו היום אין עוד כבאיות.
שמעון רומח: נכון, פיקוד העורף אמור להעמיד "כבאים ירוקים" לטובת מערך הכבאות.
שמעון רומח: אך יש שתי בעיות.
שמעון רומח: ראשית עדיין הכוח הזה איננו מלא.
שמעון רומח: כרגע יש רק 60% ממנו.
שמעון רומח: שנית הכבאים הללו אינם מיומנים.
שמעון רומח: הם עוברים אימון של כמה ימים אצלנו ובכך מסתיימת ההכשרה בשלב זה.
שמעון רומח: אם לא יהיה אירוע חירום בקרוב נקבל מפיקוד העורף את הכבאים לאימונים שוטפים בשנה הבאה, כך אני מקווה.
שמעון רומח: ולכן בהמשך הכוח אכן יהיה מאומן.
שמעון רומח: שלישית 30% מהכבאים שלנו מגויסים למילואים במצב חירום.
שמעון רומח: כבאי עלול להיות מגויס ולשמש מחסנאי בשדה תעופה בדרום או ביחידת תותחנים ויחסר למערך הכיבוי בשעת חירום.
משה גפני: הכבאיות של היום הן אותם כבאיות ממלחמת המפרץ?
משה גפני: הן חודשו?
שמעון רומח: חלק גדול מהן חודש.
שמעון רומח: אנחנו נמצאים בתהליך של חידוש.
שמעון רומח: הכבאיות החדשות משביעות רצון בהחלט.
שמעון רומח: לפני חודש וחצי בערך קיבלנו רכב חילוץ חדש שהוא המילה האחרונה בתחום.
שמעון רומח: עד סוף השנה אנו אמורים לקבל עוד שמונה כלי רכב כאלה, וכך יפחת מספר כלי הרכב החסרים – שכאמור עומד כעת על 92.
מרדכי משעני: אם נופלים טילים כימיים, מה המטלות של נציבות הכבאות וההצלה פרט לכיבוי שרפות?
מרדכי משעני: איך אתם ערוכים למטלות הנוספות שלכם?
שמעון רומח: הכבאים נמצאים בכוננות של 30 שניות ליציאה מתחנות הכיבוי.
שמעון רומח: לכן במקרים רבים הם יהיו הכוח הראשון שיגיע לשטח, גם במקרים של טילים בלתי קונבנציונליים.
שמעון רומח: במסגרת המבנה האחוד של פיקוד העורף הכבאים אמורים לטפל באירוע במעגל הקרוב.
שמעון רומח: זה גם המצב באירועי טרור היום: בחלק גדול מהמקרים הכבאים הם שמגיעים ראשונים לאוטובוס שהתפוצץ.
שמעון רומח: זה כוח החילוץ שנכנס לאוטובוס ומטפל בכיבוי השרפה.
שמעון רומח: אם במקום האירוע פרצה שרפה הכבאים צריכים לטפל בה בראש וראשונה – וָלא איש לא יוכל לטפל באירוע.
שמעון רומח: אם אין שרפה הכבאים הם הכוח שניגש ומטפל באירוע.
שמעון רומח: אם זה אירוע קונבנציונלי צריך להתחיל לחלץ.
שמעון רומח: ולעניין זה חשוב להדגיש שבכל המערך יש רק 100 חליפות "level A".
דוד טל: אם כן יש "כבאים ירוקים" לכבאיות אדומות, שאינן קיימות בעצם?
דוד טל: מה שחשוב הוא לא מה היה בעבר, אלא האם מה שיש כרגע עונה על הצרכים של מדינת ישראל.
דוד טל: לא חשוב שבעבר הסתייעו בצבא, השאלה היא האם היקף הכוחות שיש כעת מספיק למדינת ישראל.
שמעון רומח: התשובה שלילית.
שמעון רומח: המערך שלנו חסר.
דוד טל: מה תגובת פיקוד העורף בעניין זה?
גלעד שנער: עלינו לבדוק את המצב כיום.
גלעד שנער: להערכתנו המוכנות היום היא טובה, סבירה.
גלעד שנער: יחד עם זאת התכנית היא בהחלט להגיע להכשרה מלאה של כל "הכבאים הירוקים".
גלעד שנער: הלקח המרכזי שהוסק ממלחמת המפרץ הוא שאין צורך לבנות תחליף לכל גוף.
גלעד שנער: צריך לאפשר לגופים לבנות יתרון יחסי ולחזק אותו.
גלעד שנער: אי-אפשר לממן לכל גוף את הכפלת הכוחות.
גלעד שנער: פיקוד העורף איננו מחליף את מגן דוד אדום או את נציבות הכבאות וההצלה.
גלעד שנער: אנחנו פועלים להכשרת האנשים.
משה גפני: אני מבקש לשמוע את נציגי מרכז השלטון המקומי.
יוסף קסטל: באופן כללי הרבה דברים התחדשו מאז הקמת פיקוד העורף.
יוסף קסטל: אך בנושא הכלים והמצאי לדעתי יש חוסר.
יוסף קסטל: בזמנו התקיים כאן דיון יסודי במערכת כיבוי האש.
יוסף קסטל: בעקבות הדיון הזה היה צריך להיות שינוי, אך לא שמעתי שמשהו השתנה.
יוסף קסטל: עדיין חסרים לכיבוי האש כלים רבים, וגם ההרכב חסר – כך אנחנו שומעים.
יוסף קסטל: אנחנו שומעים על כבאים שלא יהיו בתפקיד במלחמה כי הצבא לוקח אותם לתפקידים אחרים.
יוסף קסטל: זה נראה לי ממש מוזר.
יוסף קסטל: איך ייתכן שברגע שתפרוץ אש כתוצאה מהפצצות והטילים הכבאי לא יהיה על הכבאית?
יוסף קסטל: זה לא עולה על הדעת.
יוסף קסטל: לדעתי יש לרתק את הכבאים בעת מלחמה.
יוסף קסטל: נושא הכנת הציבור הוא הנושא שעדיין חסר.
יוסף קסטל: אמנם היו כמה מפגשים במהלך השנה, וגם אלוף פיקוד העורף הופיע בהם.
יוסף קסטל: ריכזנו שם את האחראיים על הביטחון בכל הישובים.
יוסף קסטל: בקרוב יהיה תדרוך גדול של פיקוד העורף.
יוסף קסטל: איננו זקוקים היום להרצאות על מבנה וכדומה, אלא אנחנו זקוקים להבהרות לאזרח: מה האזרח צריך לעשות?
יוסף קסטל: להכין ניילונים?
יוסף קסטל: לרדת למקלט?
יוסף קסטל: אם אדם מתגורר בקומה שלישית והמקלט נמצא בתחתית הבית, ודאי שאין טעם שהוא ירוץ למקלט.
יוסף קסטל: בזמן האחרון דיברו על התראה של שבע דקות, ואני מניח שההתראה תהיה קצרה מזה.
יוסף קסטל: אם זה היקף ההתראה, האם המשפחה תספיק לצאת מהדירה ולהגיע למקלט?
יוסף קסטל: אם ההערכה היא שהחל בקומה השנייה או השלישית הזמן שייקח למשפחה לרדת למקלט עולה על זמן ההתראה, המשמעות היא שהמשפחה מסתכנת בכך שהיא יורדת למקלט.
יוסף קסטל: בתדריך צריך לומר במפורש שכל מי שמתגוררים בגובה של יותר משתי קומות מהמקלט לא צריכים לרדת למקלט.
יוסף קסטל: הציבור ידע שבכך הוא ממלא הוראה נבונה.
יוסף קסטל: יש להבהיר לכולנו כיצד להתכונן.
משה גפני: אתם לא מדברים עם פיקוד העורף?
משה גפני: מה עלה בדיון האחרון?
יוסף קסטל: עדיין לא נכנסנו לפרטים הללו.
יוסף קסטל: לדעתי הגיע הזמן לעשות זאת.
יוסף קסטל: לדעתי הגיע הזמן לומר לציבור להיערך.
יוסף קסטל: מר שרון עזריאלי ממרכז השלטון המקומי הוא שמרכז את הנושא.
יוסף קסטל: אנחנו עומדים בקשר עם האגף לשעת חירום במשרד הפנים.
יוסף קסטל: אנחנו פועלים גם עם מד"א.
יוסף קסטל: אני יודע שגם למד"א חסרים כלים ואנשים.
יוסף קסטל: אינני חושב שנוכל לפתור את כל הבעיות בבת אחת, אך לפחות יש לפנות לציבור ולהכינו.
יוסף קסטל: שנית אני מבקש שיגידו לנו לאיזו עזרה אנחנו יכולים לצפות מחוץ ליישובים.
יוסף קסטל: מה לעשות אם ייפול טיל כימי, למשל?
משה גפני: אני מבקש לשמוע את נציג משרד הפנים בנושא.
יחזקאל לביא: יש שתי רשויות במשרד הפנים שעוסקות בנושא.
יחזקאל לביא: האחת היא נציבות הכבאות וההצלה והאחרת היא רשות פס"ח.
יחזקאל לביא: למעשה ראש רשות פס"ח בשעת חירום הוא המנכ"ל, ומר שוורץ שנוכח כאן הוא מנהל היחידה בשגרה.
יחזקאל לביא: אלה שני הגופים.
צביקה שוורץ: אני עומד בראש פס"ח, גוף במשרד הפנים בניהולו של מנכ"ל משרד הפנים בשעת חירום.
צביקה שוורץ: זהו אחד הגופים שמרכיבים את מל"ח – משק לשעת חירום, שמנוהל על-ידי משרד הביטחון ויש בו נציגויות של כל משרדי הממשלה.
צביקה שוורץ: אנחנו עוסקים בשני תחומים: קליטת אוכלוסייה חסרת קורת גג כתוצאה מאירועי מלחמה בכל התרחישים ובטיפול בחללים אזרחיים בשעת חירום.
צביקה שוורץ: המערכת נמצאת במשרד הפנים אך יש לנו שותפים מכל הגופים שיש לנו ממשקים עמם: משטרת ישראל פועלת בתחום זיהוי חללים, הרשויות המקומיות הן הבסיס לכל המערכת כי בתוכן מצויים הפתרונות לקליטה ולטיפול בחללים, משרד הבריאות, משרד החינוך, משרד העבודה והרווחה – כולם מיוצגים בפס"ח, גם ברמה הארצית וגם ברמה המקומית.
צביקה שוורץ: במלחמת המפרץ לא הופעל מערך מל"ח ולא מערך פס"ח.
צביקה שוורץ: כל מה שעיריית רמת גן עשתה היה שלא במסגרת מל"ח ופס"ח.
צביקה שוורץ: בשנת 1991 היו כ100,000- מקומות לקלוט אוכלוסייה.
צביקה שוורץ: היום יש כ180,000- מקומות ועד סוף השנה אני מניח שנגדל בעוד כ10,000- מקומות.
צביקה שוורץ: הכוונה למתקנים שנמצאים ברשויות מקומיות שיש להם כוח אדם להפעיל את המתקן וערכות לינה לקליטת האוכלוסייה.
צביקה שוורץ: בכל רשות מקומית יש תכניות כאלה, וגם ברמה המחוזית והארצית יש עתודה כמובן – כגיבוי לרשויות מקומיות שיכולת הקליטה שלהן נגמרת.
צביקה שוורץ: להערכתנו גם בתרחיש הנוכחי די ב180,000- מקומות, וזה סביר מאוד אפילו.
צביקה שוורץ: הטיפול בחללים נעשה באמצעות הרשויות המקומיות.
צביקה שוורץ: לכל גוף יש תחום אחריות שלו: משטרת ישראל אמונה על זיהוי החללים, הרשות המקומית באמצעות חברה קדישא והמועצה הדתית המקומית אמונה על רישום ומעקב אחר החללים ועל קבורה.
צביקה שוורץ: במשך כל השנים אנחנו מקיימים הדרכה ענפה מאוד, וכן תרגול עם כל הגופים ועם פיקוד העורף כמובן.
צביקה שוורץ: לא מזמן היה תרגיל לאומי של מערך פס"ח במסגרת תרגיל של פיקוד העורף.
צביקה שוורץ: להערכתנו יש לנו יכולת הפעלה של שני המערכים בשעת חירום.
צביקה שוורץ: ההפעלה תהיה מותנית כמובן בהפעלת מל"ח.
צביקה שוורץ: כאמור בחודשים האחרונים ביצענו תרגיל ארצי עם פיקוד העורף ועם הגופים השותפים למערך הקליטה והטיפול בחללים.
צביקה שוורץ: במשך כל השנה אנחנו מקיימים השתלמויות וקורסים ואלה הוגברו בתקופה האחרונה.
דורון קוטלר: בשנים האחרונות מגן דוד אדום עבר שינוי שאפשר לו להצטייד באמצעי מיגון לצוותים ובציוד לתרופות לטיפול באוכלוסייה לאירועים קונבנציונליים ובלתי קונבנציונליים.
דורון קוטלר: כל האמבולנסים אמורים להיות מופעלים בשעת חירום ויש אמצעי מיגון לצוותים ותרופות כדי לטפל באוכלוסייה – גם לאירועי חל"כ וגם לאירועים קונבנציונליים.
דורון קוטלר: בשנים האחרונות הנושא קיבל תאוצה, ויחד עם האגף לשעת חירום במשרד הבריאות ופיקוד העורף אנחנו די מוכנים בנושא זה.
דורון קוטלר: בנושא שיתוף הפעולה ותורת הלחימה: התפיסה השתנתה בשנים האחרונות.
דורון קוטלר: יש יותר שיתוף של מגן דוד אדום באירועים בעורף.
דורון קוטלר: יש תורות הפעלה משותפות, אימונים וקורסים משותפים.
דורון קוטלר: בימים אלה יש אימונים של כל הצוותים שלנו ברחבי הארץ לקראת אפשרות של מלחמה.
דורון קוטלר: אנחנו מוכנים בהחלט למלחמה שהייתה, אבל זה לא התרחיש שאנחנו מתכוננים אליו בעתיד.
דורון קוטלר: מבחינת מספרי הנפגעים מלחמת המפרץ הייתה אירוע די קל, למרות רצף של תאונות דרכים וכולי.
דורון קוטלר: אך זה איננו התרחיש שאנחנו מתכוננים אליו כעת.
דורון קוטלר: יש שני פערים מרכזיים בין המצוי לדרישות: הפער הראשון הוא הפער בכוח אדם.
דורון קוטלר: עדיין חלק מכוח האדם המקצועי של מגן דוד אדום בשגרה מתגייס בחירום למילואים והדבר גורם לחסר.
דורון קוטלר: בחודשים האחרונים אנחנו פועלים יחד עם צה"ל ופיקוד העורף כדי לאתר את העובדים שיכולים להישאר במגן דוד אדום גם בשעת חירום.
דורון קוטלר: יש שיפור, אך עדיין המצב אינו מספק.
דורון קוטלר: הנושא השני שיש בו פער הוא התקציב.
דורון קוטלר: הוקמו שתי המלצות שיש צורך ליישם את המלצותיהן.
דורון קוטלר: שתי הוועדות הוקמו על-ידי ממשלת ישראל.
דורון קוטלר: הוועדה הראשונה היא ועדת ישראלי, שבחנה את ההוצאות של מגן דוד אדום בגין האינתיפאדה האחרונה והאפשרויות להצטייד לאירועים רבי נפגעים קונבנציונליים ולא קונבציונליים בעתיד.
דורון קוטלר: הוועדה הגישה את המלצותיה ועדיין לא קיבלנו את התקציבים כתוצאה מהמלצות אלה.
דורון קוטלר: היא המליצה על סכום של 18.7 מיליון ש"ח לכיסוי ההוצאות שנגרמו למגן דוד אדום כתוצאה מהאינתיפאדה בשנת 2001.
דורון קוטלר: קיבלנו 5 מיליון ש"ח מתוך התקציב הזה כמקדמה בשנת 2001.
דורון קוטלר: עדיין נשארו 12 או 13 מיליון ש"ח שעלינו לקבל.
דורון קוטלר: אם נקבל אותם נשפר עוד את המוכנות שלנו.
דורון קוטלר: הוועדה השנייה שהמליצה המלצות היא המועצה לביטחון לאומי.
דורון קוטלר: הדברים נמצאים על שולחנה של ממשלת ישראל.
דורון קוטלר: מדובר שם על אירוע של מגה-טרור יישום ההמלצות ישפר בהרבה גם את המוכנות שלנו לטפל באירועי חל"כ ובאירועים אחרים בשגרה ובמלחמה.
דורון קוטלר: כשגם ההמלצות הללו ייושמו נוכל לומר שאנחנו מוכנים למשימות שהוגדרו לנו.
מרינה סולודקין: מי שנולדו בברית המועצות לפני 1986 קיבלו כולם חיסונים נגד אבעבועות שחורות.
מרינה סולודקין: שואלים אם החיסון הזה בתוקף.
שמואל רזניקוביץ: באופן כללי להערכתנו החיסונים תקפים עד עשר שנים מיום נטילת החיסון.
שמואל רזניקוביץ: המשמעות היא שחיסונים שניתנו לפני 1992 אינם תקפים.
שמואל רזניקוביץ: אם כי יש למי שחוסנו בעבר רמה גבוהה יותר של נוגדנים בדם.
מרדכי משעני: למה צריך את החיסון בכלל?
מרדכי משעני: אומרים שזה מסוכן.
שמואל רזניקוביץ: משרד הבריאות פועל על-פי החלטות הדרג המדיני.