GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: אני מעריך שבזמנו היו מעברות שדילגו ממקום למקום, היו אוהלים, היום זה פה ואם ירד גשם העתיקו לשם, אז רצו גמישות והשר משנה קצת פה וקצת שם, זה נשמע הגיוני לאותה תקופה, אבל אנחנו כבר לא שם.
דוד אמסלם: נתקדם עם זה, אבל תסדירו אתם ותעשו חקיקה ראשית בעניין, לדעתי זה יותר מכובד.
<רון אלמוג: נעביר את זה למשרד.
<ישראל נדיבי: זה הסיכום שהיה לנו כשהתחלנו לדבר, שבעצם צריך לעשות כמעט "העתק הדבק" מהכול חוץ מדברים שיש בהם שוני, אבל לא מעבר לזה.
דוד אמסלם: לפני הקראת החוק, מי אחראי על ספר הבוחרים מבחינת משרד הפנים?
דוד אמסלם: יש לי כמה שאלות שהתעסקתי אתם בנושא אחר, אבל היות ואנחנו מדברים על ספר הבוחרים אולי אשנה גם את החקיקה הזאת.
דוד אמסלם: זה גם אנכרוניסטי, בזמנו החוק התייחס לספר הבוחרים, אני מדבר בהיבט של המפלגות, מהרגע שיש בחירות גוזרים את ספר הבוחרים ושולחים למפלגות.
דוד אמסלם: מה לעשות והיום יש גם פריימריז ובפריימריז המפלגות צריכות במהלך השוטף כדי לדעת את מי לרשום.
דוד אמסלם: יכול להיות שמישהו מגיש והוא בכלל לא אזרח ישראלי.
דוד אמסלם: אז על מה הם נסמכים?
דוד אמסלם: על ספר בוחרים ישן.
דוד אמסלם: זה בעיקר קורה לחבר'ה הצעירים.
דוד אמסלם: מי שאין לו פריימריז זה לא משנה לו.
דוד אמסלם: אבל ילד, שהיה בגיל 17 בבחירות הקודמות ואחרי שנה החליט להתפקד למפלגה מסוימת, היא לא יודעת שהוא כבר בגיל 18.
דוד אמסלם: היא מריצה אותו על הקובץ הישן ורואה שהוא לא מופיע.
דוד אמסלם: כם זה לא משהו סודי.
דוד אמסלם: יש גם את חופש המידע, שלדעתי גם גובר על זה, משום שזה אנכרוניסטי.
דוד אמסלם: המדינה יכולה להגיד תשלמו, זה עולה לי כסף להפיק את הספר.
דוד אמסלם: אם אתם רוצים, אין בעיה, תשלמו ונפיק לכם.
דוד אמסלם: למה אתם לא מפיקים להם את זה?
<יוסף ברון: יש תיקון 22 שהעברנו אותו לפני כשנה וחצי.
<יוסף ברון: עשינו את זה בפריימריז גם של הליכוד.
<יוסף ברון: הם באים עם רשימת הבוחרים שלהם, עושים התאמה מול פנקס הבוחרים ומקבלים פלט מעודכן להיום.
<יוסף ברון: התיקון עובד יפה מאוד.
דוד אמסלם: אם נניח שאחת המפלגות רוצה לקבל ממך עכשיו את ספר אזרחי מדינת ישראל שיש בו את שמות האזרחים ותעודות זהות.
דוד אמסלם: הרי כרגע אין לך את הספר, אתה לא מפיק אותו כי אתה לא צריך.
דוד אמסלם: אתה מפיק אותו ושם עליו זום לפני בחירות.
<יוסף ברון: ספר הבוחרים לא של האזרחים.
דוד אמסלם: ספר הבוחרים.
דוד אמסלם: אם הם רוצים ממך שתריץ קובץ מי נכנס לקטגוריה של אזרח ישראלי שהוא מעל גיל 18 ואיפה הוא גר.
דוד אמסלם: איפה הבעיה שלך?
דוד אמסלם: לתת להם את זה במהלך השנה לא קשור לבחירות.
<רון אלמוג: יש היום שני הליכים: לפני בחירות אנחנו מעבירים למפלגות את כל פנקס הבוחרים של אותם בחירות.
<רון אלמוג: לפני פריימריז אנחנו מצליבים את המידע רק של חברי המפלגה, המפלגה מעבירה לנו את - - -
דוד אמסלם: לא הסברתי את עצמי.
דוד אמסלם: הרישום למפלגות הוא במהלך כל השנים לא לפני בחירות.
דוד אמסלם: לפני בחירות בעצם אין כמעט רישום בגלל שיש עניין שלאנשים יש תקופה מסוימת שהם חייבים להיות חברי מפלגה כדי להצביע אז לכן במהלך השנים, רחוק מהבחירות, אנשים נרשמים.
דוד אמסלם: החבר'ה הצעירים, ועולים חדשים באים להירשם.
דוד אמסלם: הם באים למפלגה, אומרים שהם בני 18 ורוצים להירשם.
דוד אמסלם: אומרים להם, יש לנו קובץ מהבחירות, הרי מאיפה אנחנו יודעים אם אתה אזרח ישראלי, לא אזרח ישראלי, בן כמה אתה?
דוד אמסלם: הם מריצים את השם שלו והוא לא מופיע.
דוד אמסלם: אומרים לו, לך למשרד הפנים תביא לנו אישור או צילום תעודת זהות שאתה מעל גיל 18 ודבר שני, שאתה גר במקום זה וזה.
דוד אמסלם: אני שאלתי, למה צריך להריץ אנשים?
דוד אמסלם: למה המפלגה לא תבקש מכם את ספר הבוחרים הפוטנציאלי שיש לכם.
דוד אמסלם: נניח כל שנה תפיקו את הפוטנציאל שרלוונטי לגביהם.
דוד אמסלם: זה עולה, הם ישלמו לכם.
דוד אמסלם: זה יחסוך הרבה עוגמת נפש של הרבה אזרחים שצריכים לרוץ אליכם.
דוד אמסלם: במקום שפעם אחת המפלגה תפיק ותיקח, אנחנו מריצים אלפי אנשים אליכם כדי להביא את האישור.
דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין למה?
דוד אמסלם: מי מטפל בזה מבחינת משרד הפנים?
<יוסף ברון: דברתי עם יפית ואמרנו שנדבר אתך אחרי הישיבה.
<יוסף ברון: זה בדיוק העניין, אנחנו לא שולפים קובץ כשאין בחירות.
דוד אמסלם: על זה בדיוק אני מדבר.
<יוסף ברון: אין לי צורך בו.
דוד אמסלם: אבל להם יש צורך.
<יוסף ברון: החוק נותן לי סמכות לצורך הבחירות לשלוף פנקס.
<יוסף ברון: מה שאני עושה, אני גוזר אותו מרשות האוכלוסין.
דוד אמסלם: אני רק שואל למה - - -
<יוסף ברון: כי זה לא קשור לבחירות.
דוד אמסלם: הכול קשור לבחירות.
<יוסף ברון: אתה רוצה לשלוף פנקס לא בתקופת בחירות.
דוד אמסלם: אתה מבחינתך נערך לבחירות.
דוד אמסלם: שלושה, ארבעה, חמישה חודשים לפני הבחירות.
דוד אמסלם: המפלגות נערכות ארבע שנים בשוטף.
דוד אמסלם: בכל נקודת זמן הן צריכות קובץ מעודכן של אזרחי מדינת ישראל שרלוונטיים לבחירות.
דוד אמסלם: גיל שמונה, תשע זה פחות חשוב.
דוד אמסלם: לכן אני שואל, הם פונים אליכם ואתם לא נותנים כי החוק לא מאפשר.
דוד אמסלם: אני יודע כי הם פנו אלי.
<יוסף ברון: אלי לא פנו אף פעם.
<יוסף ברון: הם פונים כנראה לרשות האוכלוסין.
דוד אמסלם: אני שואל קודם כל למה אתם לא נותנים להם?
דוד אמסלם: הרי יש לכם את חוק חופש המידע.
דוד אמסלם: במסגרת חופש המידע אתה חייב לתת לכל בן אדם אינפורמציה, כל עוד היא לא סודית.
דוד אמסלם: החוק הוא פוזיטיבי במובן הזה שאתה צריך לתת למפלגות לפני הבחירות את הקובץ.
דוד אמסלם: אבל בלי החוק הזה, אתה כאילו מחויב לתת להם.
דוד אמסלם: אבל אם אני כאזרח או מפלגה פונה אליך במסגרת חופש המידע ואתה מבין שאני לא עושה בזה שימוש לרעה אלא יש עניין בבקשה, אז למה אתה לא נותן להם?
דוד אמסלם: אתה יכול להגיד להם כמה זה עולה.
<רון אלמוג: ספר הבוחרים הוא מאגר מידע המוגן לפי חוק הגנת הפרטיות וחוק חופש המידע לא חל עליו.
<רון אלמוג: יש הסדרים ספציפיים גם בחוק המפלגות גם בחוק המפלגות גם בחוק הבחירות - - -
דוד אמסלם: אתה מבין שאתה עכשיו מתחיל להתחכם.
דוד אמסלם: אם זה חופש המידע מוגן אז המפלגות היו צריכות לקבל בכלל את הקובץ.
<רון אלמוג: בגלל זה יש הוראות ספציפיות ורק כשיש הוראה ספציפית אנחנו יכולים - - -
דוד אמסלם: אז איפה אני מתקן את ההוראה הספציפית?
<רון אלמוג: זה במסגרת חוק המפלגות.
<גלעד קרן: החוק עצמו הוא חוק המועצות האזוריות (מועד בחירות כלליות) - - -
דוד אמסלם: אבל כשאני מדבר על נושא בחירות, אני מכניס את כל הנושא של הבחירות.
דוד אמסלם: זה מה שאני עושה גם בכל מיני חוקים אחרים.
דוד אמסלם: זה לא בדיוק אותו סעיף, הוא רוצה, שיטען נושא חדש.
<גלעד קרן: שלא קשורים לבחירות.
דוד אמסלם: בוודאי שזה קשור.
דוד אמסלם: זה חלק ממנגנון הבחירות.
דוד אמסלם: אתה אומר שזה לא קשור לבחירות המקומיות.
<יוסף ברון: אני אבדוק עם היועץ המשפטי של הכנסת, של ועדת הבחירות המרכזית.
<יוסף ברון: יכול להיות שצריך לתקן את חוק המפלגות.
דוד אמסלם: זה דבר שאנחנו צריכים לתקן אותו כי הוא בא גם מהמפלגות.
<יוסף ברון: תוך שבוע תקבל תשובה.
דוד אמסלם: אם צריך לתקן את החקיקה אני אביא את זה לכאן ונתקן את זה.
דוד אמסלם: זה הליך פשוט.
דוד אמסלם: סך הכול אנחנו רוצים לטייב את העניין ולעשות בחירות טובות גם במפלגות, שתהיה להם דמוקרטיה אמיתית וגם במדינה זה אותו דבר.
דוד אמסלם: זה מקל אחד על השני.
דוד אמסלם: אין לנו עניין שיהיה בלגן שלם במפלגות בגלל שהמדינה לא נותנת להם את הקובץ.
דוד אמסלם: זה עניין מדינתי.
דוד אמסלם: גם הסיפור של הפריימריס אני מניח שמעוגן גם ברמת המדינה.
דוד אמסלם: אנחנו מבינים שזה צורך שאנחנו רוצים לעשות כמה שיותר טוב פתוח ושקוף.
<רון אלמוג: "1.
<רון אלמוג: החלפת סעיף 3.
<רון אלמוג: בחוק המועצות האזוריות (מועד בחירות כלליות), התשנ"ד- 1994 (להלן – החוק העיקרי), במקום סעיף 3 יבוא: 3.
<רון אלמוג: מועד הבחירות לכל המועצות המקומיות.
<רון אלמוג: הבחירות לכל המועצות האזוריות יקוימו כל חמש שנים במועד שבו נערכות בחירות כלליות כאמור בסעיף 4 לחוק הרשויות המקומיות (בחירות), התשכ"ה-1965 (להלן – חוק הרשויות המקומיות (בחירות)".
<קריאה: בבחירות כלליות או בבחירות לרשויות המקומיות?
<יוסף ברון: הכוונה כלליות לרשויות המקומיות.
<גלעד קרן: זה המונח המקובל.
<רון אלמוג: "2.
<רון אלמוג: החלפת סעיפים 4א' ו-4ב'.
<רון אלמוג: במקום סעיפים 4א' ו-4ב' לחוק העיקרי יבוא: 4א.
<רון אלמוג: הצבעת כוחות הביטחון והצבעה בבתי סוהר ומקומות מעצר.
<רון אלמוג: הוראות פרקים ח' ו-ח'1 לחוק הרשויות המקומיות (בחירות), יחולו בשינויים המחויבים על הבחירות לכל המועצות האזוריות כאמור בסעיף 3".
<רון אלמוג: 3.
<רון אלמוג: הוספת סעיף 4ה'.
<רון אלמוג: אחרי סעיף 4 ד לחוק העיקרי יבוא: 4ה'.
<רון אלמוג: יום הבחירות לכל המועצות האזוריות שבתון והזכות לשכר.
<רון אלמוג: הוראות סעיף 97ב' לחוק הרשויות המקומיות (בחירות) יחולו בשינויים המחויבים לעניין יום הבחירות לכל המועצות האזוריות כאמור בסעיף 3. 4.
<רון אלמוג: תיקון חוק המועצות האזוריות (מועד בחירות כלליות) (תיקון מס' 8).
<רון אלמוג: בחוק המועצות האזוריות (מועד בחירות כלליות) (תיקון מס' 8), התשע"ב-2012 סעיף 6(ב) - בטל.
<רון אלמוג: 5.
<רון אלמוג: בחירות ראשונות לכל המועצות האזוריות.
<רון אלמוג: הבחירות הראשונות שלאחר תחילתו של חוק זה, לכל המועצות האזוריות, יתקיימו ביום כ"א בחשוון התשע"ט (30 באוקטובר 2018)".
<גלעד קרן: צריך לציין שיש פה דחייה של חצי שנה בערך ממועד הבחירות.
<גלעד קרן: חמש שנים וחמישה חודשים במקום חמש שנים.
<יוסף ברון: שאלה, אתמול היועצת המשפטית של בתי הסוהר העלתה את השאלה של הצבעה של הסוהרים.
<יוסף ברון: האם יוכלו להצביע לרשויות המקומיות בקלפי במעטפה כחולה?
<רון אלמוג: הקראתי כבר את הנוסח המתוקן של היועץ המשפטי של הוועדה, שזה כולל גם את ההוראות לגבי בתי סוהר.
<גלעד קרן: כל הפרק של הצבעה בבתי סוהר ובתי מעצר יחול כפי שהוא חל ברשויות המקומיות.
<ירון שלמה: ירון שלמה, רע"ן רישום וניהול שירות בתי הסוהר.
<ירון שלמה: אנחנו מבינים שמאחדים את הבחירות ליום אחד, כשזה מתקיים באותה מתכונת כמו שהיה ברשויות המקומיות, רק שאנחנו רוצים להבהיר שכשאנחנו מדברים על הכנסת קלפי אנחנו מדברים על קלפי אחת לבחירות גם למועצות וגם לרשויות.
<ירון שלמה: זאת אומרת שלא יהיו קלפי אחת לזה וקלפי אחת לזה כי אחרת זה בלתי אפשרי.
דוד אמסלם: אני לא נכנס כרגע לפרוצדורה איך זה יהיה.
דוד אמסלם: אני לא יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית.
דוד אמסלם: אני גם לא מכיר את האילוץ שאתה מדבר עליו ואני לא יודע איך זה מתבצע היום.
דוד אמסלם: אתה שואל האם תהיה קופסה אחת שהרי ממילא אתה אומר שהם מצביעים במעטפות כפולות.
דוד אמסלם: מה הכוונה שיהיה בצבא?
דוד אמסלם: שתי קלפיות?
<רון אלמוג: זו פעם ראשונה שיש בחירות מאוחדות.
דוד אמסלם: מה הכוונה שלכם שיקרה בצבא?
<רון אלמוג: אני מניח שהכוונה תהיה שזו תהיה תיבת קלפי אחת.
<רון אלמוג: בכל מקרה ההוראות האלה נקבעות על-ידי שר הפנים בהתייעצות עם השר לביטחון פנים וניקח בחשבון גם את העמדה של השב"כ.
דוד אמסלם: בזמנו שעשינו את הבחירות היה חוק, דברנו על הבחירות בבתי הכלא, שם עשינו את זה ששר הפנים יתייעץ עם השר לביטחון פנים.
דוד אמסלם: בגדול אני לא רואה כאידיאולוגיה לשים עוד קופסאות.
דוד אמסלם: אם יש קופסה אחת ויש בה ממילא מעטפות כפולות של הצבעה.
דוד אמסלם: אז הרי הקופסה ממוינת, זו לא קופסה שסופרים שם, ממיינים.
דוד אמסלם: אחרי שממיינים מתחילים לספור.
דוד אמסלם: הרעיון שאסיר בהיבט הזה הוא אזרח.
דוד אמסלם: אסיר אבל עדין יש לו זכויות של אזרח, בוודאי בנושא של בחירות.
דוד אמסלם: מי בעד הצעת החוק כפי שהקראנו כולל כל התיקונים?
דוד אמסלם: אני קובע שהחוק עבר לקריאה שניה ושלישית.
דוד אמסלם: לגבי מה ששאלתי, תבוא אלי בשבוע הבא עם תשובה ופתרון.
דוד אמסלם: יש מספר צווים, נתחיל בצו הראשון: צו להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (שינוי התוספת הרביעית – חברת נט 4 פי אייץ' איי).
<עידו בן יצחק: קודם קצת על המסגרת של הדיון.
<עידו בן יצחק: חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים כולל מספר תוספות, שבהן הגופים המנויים מונחים, כל אחד בהתאם לתוספת - אם זה בעניין אבטחה פיזית , זה יכול להיות או המשטרה או שב"כ; אם זה בעניין אבטחת מידע, זה בדרך כלל שב"כ; ואם זה באבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות, זה או השב"כ או גופי תקשורת או רשות הסייבר בשאר הגופים.
<עידו בן יצחק: כעת אנחנו מתבקשים להוסיף מספר גופים לתוספת.
<עידו בן יצחק: הבקשה הראשונה של חברת נט 4 פי אייץ' איי היא להוספה לתוספת הרביעית, שמשמעותה שהחברה תונחה על-ידי השב"כ לעניין אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות.
<עידו בן יצחק: אם מישהו יכול להציג את הנושא.
<ע' ה': עופר מהשב"כ.
<ע' ה': חברת פי אייץ' איי היא חברת בת של חברת פרטנר וחברת הוט מובייל.
<ע' ה': היא למעשה הוקמה בשנת 2015 בשל מצוקת התדר בדור הרביעי.
<ע' ה': יש להם תדר משותף, הקימו מערך רדיו אחוד ומשותף.
<ע' ה': מערך הרדיו הוא חלק מהתשתית הקריטית של חברות התקשורת.
<ע' ה': מאחר שחברת פרטנר היא תשתית מונחית קריטית והיא כבר בתוספת הרביעית, אנחנו מבקשים להוסיף את פי אייץ' איי.
<ע' ה': פגיעה, פגיעה מחשובית או פגיעה בסייבר במערך הרדיו של פי אייץ' איי למעשה תביא למימוש איום הייחוס - - -
דוד אמסלם: אני צריך להצביע עכשיו על כל אחד מהצווים?
דוד אמסלם: אין טעם להרחיב, הבנתי את העניין.
דוד אמסלם: מי בעד הרחבת התקנה, שירים את ידו – זה אני בלבד.
דוד אמסלם: סך הכול הרחבנו את הצו.
<עידו בן יצחק: מבחינת התחילה של זה, אתם ערוכים להתחיל מיד?
<ע' ה': כן.
דוד אמסלם: התחולה היא מידית?
דוד אמסלם: מידי.
<עידו בן יצחק: הנושא השני הוא הוספת חברת תרכובות ברום לתוספת השנייה ולתוספת החמישית.
<עידו בן יצחק: המשמעות של הבקשה היא שהמשטרה תנחה את החברה הזאת בעניין אבטחה פיזית, ורשות להגנת הסייבר תנחה גם לעניין אבטחת מערכות ממושבות חיוניות וגם לעניין אבטחת מידע.
<עידו בן יצחק: אני פה חייב להעיר שאני העליתי את השאלה מדוע יש צורך באבטחת מידע בחברה הזאת כי החברה כשלעצמה לא מחזיקה במידע מסווג.
<עידו בן יצחק: ברור שיש לה מערכות ממוחשבות.
דוד אמסלם: שלה.
דוד אמסלם: כמו אסם.
<עידו בן יצחק: אבל אין לה מידע של המדינה.
דוד אמסלם: ומה ענו העונים?
<עידו בן יצחק: בוא נראה מה עונים העונים.
<סנ"צ אורי יורן: משטרת ישראל, אורי יורן, ראש מדור תשתיות.
<סנ"צ אורי יורן: הגוף עצמו נמצא בנאות חובב.
<סנ"צ אורי יורן: ההנחיה, אנחנו מבקשים שתהיה זהה לגבי כל הגופים המחזיקים חומ"סים.
<סנ"צ אורי יורן: בשל מסוכנות החומר שהוא מחזיק מבחינתנו, אנחנו נבקש לחייב את הגוף הזה באבטחה פיזית וחמושה.
<סנ"צ אורי יורן: פועל יוצא של האבטחה הפיזית והחמושה זה בבדיקת הנמצאים בתוך המתקן בנושא של התחום הפלילי.
<סנ"צ אורי יורן: גוף לא יכול להחזיק את הנושא הזה שנקרא כספת אם אין לו את האבטחה הפיזית והחמושה שאנחנו מבקשים.
דוד אמסלם: כן, אבל אתם ביקשתם להרחיב את זה גם לאבטחת המידע בכל מערכת המחשוב.
דוד אמסלם: אני מבין, מה שאתה אומר, היות ויש שם חומרים מסוכנים, אז צריך לנקות את האנשים, לגבי הטיפול בהם – הטיפול, השמירה וכו'.
דוד אמסלם: אני מניח שאתם באים בהיבט השמירה.
<סנ"צ אורי יורן: כן.
דוד אמסלם: זה ודאי, כדי שלא יסתובבו חומרים מסוכנים בארץ.
דוד אמסלם: פעם שנייה, אני מבין גם שאתה אומר, מי שעוסק בחומרים מסוכנים בהיבטים האלה, לפחות ברמה מסוימת – אני לא נכנס איזה – צריך להיות אדם ללא עבר פלילי, שלא ייקח חומר כזה ומחר יתחיל למכור אותו בחוץ.
<סנ"צ אורי יורן: נכון.
דוד אמסלם: זאת אומרת, יש כאן גם היבטים פליליים מסוכנים שהם באים מזווית הסכנה, לא מזווית הגניבה של החומר וכו'.
דוד אמסלם: נושא שלישי הוא בעצם אבטחת המידע.
דוד אמסלם: החברה הזאת מוכרת לכל מיני גופים בעולם, אני מניח, זו חברה מסחרית.
דוד אמסלם: אז למה אתה צריך את אבטחת המידע של המידע?
<סנ"צ אורי יורן: בתחום המידע אני לא אחראי.
<סנ"צ אורי יורן: אנחנו אחראים בתחום האבטחה הפיזית והחמושה.
<עידו בן יצחק: אולי אני אעזור לו להסביר את העמדה שלו.
דוד אמסלם: אתה עוזר לו?
<עידו בן יצחק: אני אעזור למשרד לביטחון פנים.
<עידו בן יצחק: מה שהוא אומר, בעצם הבקשה שלהם היא להכניס אותם לתוספת השנייה.
<עידו בן יצחק: התוספת השנייה מחולקת לשני חלקים.
<עידו בן יצחק: חלק אחד אומר באמת אבטחה פיזית, שזה מה שהוא צריך; החלק השני נוגע לאבטחת המידע.
<עידו בן יצחק: הסיבה שהם רוצים את התוספת השנייה היא בכלל בגלל הוראות בחוק אחר, חוק המרשם הפלילי, שאומר שגופים שמנויים בתוספת השנייה, המנהלים שלהם יכולים לקבל גישה למרשם הפלילי.
<עידו בן יצחק: לדעתי, הפתרון הוא בתיקון של חוק המרשם הפלילי, זאת אומרת אם יש בעיה שם אז צריך להסדיר אותה שם אבל אין שום סיבה שהגוף הזה יקבל הנחיה על אבטחת מידע כשאין לו מידע מסווג שצריך לאבטח.
<איילת לוי: ישנה סיבה נוספת.
<איילת לוי: שאר גופי החומ"ס שהמשטרה מנחה נמצאים בתוספת השנייה כולם, כמו פי גלילות, כמו חברת בתי הזיקוק, וכדומה.
<עידו בן יצחק: צריך לבדוק אם זה המקום הנכון שלהם, אגב.
<איילת לוי: חברת תרכובות ברום שמחזיקה בחומ"ס, להבנת משטרת ישראל צריכה להיות גם היא בתוספת השנייה כי תפיסת האבטחה שם היא שונה.
<איילת לוי: מהסיבה הזו, בנוסף לסיבה של גישה לכספת של המרשם הפלילי, אנחנו מבקשים שהם יהיו בתוספת השנייה ולא בשלישית - -
<איילת לוי: - - שהינה רק אבטחה פיזית.
דוד אמסלם: כי בתי הזיקוק כבר נמצאים שם?
דוד אמסלם: יכול להיות שגם הם לא צריכים להיות שם.
<איילת לוי: כל גופי החומ"ס נמצאים כיום בתוספת השנייה.
דוד אמסלם: לא חשוב לי, שימי את התוספת השנייה בצד, אני לא כל כך יודע מה זה.
דוד אמסלם: אני מניח שבתוספת השנייה יש כל מיני הנחיות.
דוד אמסלם: אני שואל עכשיו שאלה ברמה הלוגית.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע על תרכובות ברום.
דוד אמסלם: אני הסברתי את עצמי, אני שוב חוזר.
דוד אמסלם: אני מבין את האבטחה הפיזית לגבי הנושא של המתקן עצמו, אני מבין גם לגבי הבדיקה של העובדים במתקן.
דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין, הרי זו גם שאלה של עלויות - בסוף אני מניח שאתם תנחו אותו והוא יצטרך לבוא ולהשקיע בכל מיני עלויות כאלה ואחרות, באבטחת המידע של עצמו.
דוד אמסלם: למה זה עניינכם?
<איילת לוי: את אבטחת המידע לא עושה המשטרה.
<איילת לוי: את אבטחת המידע עושה או השב"כ או הרשות הלאומית להגנה על הסייבר, בהתאם להוראות התוספת השנייה.
דוד אמסלם: כן, אבל למה זה עניינכם?
<איילת לוי: זה לא ענייננו.
<איילת לוי: אנחנו ביקשנו שינוי התוספת השנייה משני טעמים.
<איילת לוי: הטעם האחד, שרמת האבטחה שם צריכה להיות אחרת, מקבילה לגופי חומ"ס אחרים, ועל מנת שיוכלו לקבל גישה מהכספת של המרשם הפלילי, כמו שאר גופי החומ"ס.
<איילת לוי: זו הסיבה.
דוד אמסלם: כל מי שרוצה לבדוק עובדים שלו יש לו הרשאה להיכנס פנימה או שהוא צריך לפנות למשטרה?
<איילת לוי: לא, רק גופים - - -
דוד אמסלם: זאת אומרת, את רוצה לתת לתרכובות ברום – יש שם מנכ"ל, חברה מסחרית רגילה, מוכרת שנים – שהיא תיכנס ותבדוק אם אמסלם דוד, יש לו מרשם פלילי, כן או לא, ועל מה.
<איילת לוי: הכול תחת פיקוח.
דוד אמסלם: הכול תחת פיקוח.
<איילת לוי: זה נשמע למשטרה הגיוני.
דוד אמסלם: לי לא נשמע הגיוני.
דוד אמסלם: זה נראה לי חמור גם.
<סנ"צ אורי יורן: הוא לא יכול לבדוק את דוד אמסלם כל עוד דוד אמסלם לא מבקש - - -
דוד אמסלם: אז אני אסביר.
דוד אמסלם: זה לא תחנת רכבת.
דוד אמסלם: ברום תבוא ותפנה אליכם כמו כל גוף.
דוד אמסלם: כמו כל גוף במדינת ישראל.
דוד אמסלם: כמו עיריית ירושלים שרוצה לפנות אליך לשאול אותך: אני יכולה לגייס את פלוני אלמוני?
דוד אמסלם: היא פונה אליכם, אתם עונים.
<גבריאלה פיסמן: אני רוצה להסביר.
דוד אמסלם: זה נשמע לך סביר והגיוני?
דוד אמסלם: חברה פרטית?
דוד אמסלם: מילא, חברה ציבורית; מילא, זה גוף ציבורי.
<קריאה: רק מי שהוא נכנס לחצרות שלהם.
<קריאה: זה לא כל אזרח.
<איילת לוי: משרד המשפטים ישלים את התמונה לגבי המרשם הפלילי, אם אפשר.
<גבריאלה פיסמן: היום, מבחינת חוק המרשם הפלילי יש את פרט ח' לתוספת הראשונה.
<גבריאלה פיסמן: פרט ח' מאפשר בדיקה של העבר הפלילי בגופים שמנויים בתוספת הראשונה, בתוספת השנייה ובתוספת החמישית לחוק הסדרת הביטחון.
<גבריאלה פיסמן: בדיקת הר"פ נעשית על-ידי מנכ"ל הגוף או ממונה הביטחון מטעמים שבביטחון המדינה.
<גבריאלה פיסמן: הרציונל הוא רציונל ביטחוני.
<גבריאלה פיסמן: זו הסיבה וזו אמורה להיות האוריינטציה של בדיקת הר"פ.
<גבריאלה פיסמן: כבר היום מנויים בתוספת השנייה גופים פרטיים.
<גבריאלה פיסמן: יש לנו את פי גלילות, יש לנו את בתי הזיקוק, חברות תעופה, חברות ספנות.
<גבריאלה פיסמן: התפיסה הזו כבר קיימת גם ביחס לגופים אחרים.
דוד אמסלם: ממתי זה?
דוד אמסלם: מתי חוקק החוק הזה?
<גבריאלה פיסמן: החוק להסדרת הביטחון הוא חוק מ-98'.
<גבריאלה פיסמן: בהתחלה, בדיקת הר"פ נעשתה מכוח החלטת ממשלה, מכוח תיקון אחר בחוק המרשם הפלילי, אבל מאז שהחוק נכנס לתוקפו ההסדר הזה היה קיים.
דוד אמסלם: ולפני 98' איך בדקו אותם?
<גבריאלה פיסמן: לפני 98' הן לא היו חברות מונחות.
דוד אמסלם: צים.
דוד אמסלם: מה, פתאום הסכנה באה בשנת 98'?
<גבריאלה פיסמן: התפיסה של הנחיית הגופים בעצם גובשה בחוק להסדרת הביטחון, התפיסה שבה המשטרה ושירות הביטחון הכללי, בעצם יש להם אפשרות להנחות את אותם גופים פרטיים כדי למנוע פגיעה ביטחונית או פגיעה בתשתיות המדינה, זו תפיסה שהתבססה בחוק להסדרת הביטחון.
דוד אמסלם: אני חושב שהיא שגויה בכל הנושא, בוודאי מה שקשור לגופים מסחריים רגילים.
דוד אמסלם: מילא, לפני כן כשבתי הזיקוק היו שייכים למדינה, ניחא; צים – בסדר; אז אני לא שואל, זה מדינה.
דוד אמסלם: אבל היום, כשיש לך את צים חברה פרטית, יש לך היום את ברום, מוכרת, אולי מחר מישהו שם ירצה לבוא ולבדוק משהו.
דוד אמסלם: מה זה, זה נשמע לי הזוי.
<גבריאלה פיסמן: אז הרציונל של החוק אומר – וזה מה שהמשטרה בעצם צריכה לבסס – שאכן קיימת הצדקה מקצועית למנוע את כניסתם של גורמים עברייניים לאותה חברה, והמשמעות של כניסת גורמים עברייניים לאותה חברה - - -
דוד אמסלם: ולמפעל לבשר לא?
דוד אמסלם: הוא לא יכול להרעיל את הבשר?
<גבריאלה פיסמן: המשמעות אמורה להיות - - -
דוד אמסלם: במקורות זה גם ככה?
<גבריאלה פיסמן: מקורות כן, מקורות גוף מונחה.
<גבריאלה פיסמן: כלומר, פגיעה בתשתיות המדינה.
דוד אמסלם: חברת הגז זה ככה?
<גבריאלה פיסמן: גם חברת הגז מנויה בתוספת השנייה.
<גבריאלה פיסמן: זאת אומרת, גופי תשתיות בתפיסה, הם מנויים בתוספת השנייה.
דוד אמסלם: זאת אומרת שהמנכ"ל שלהם או מישהו מטעמם, באופן ישיר יש לו כניסה ישירה בלי לשאול אף אחד, בלי לדווח לאף אחד.
<קריאה: לא, זה לא בדיוק.
דוד אמסלם: הוא מקבל הרשאה?
<גבריאלה פיסמן: המסגרת של בדיקת הר"פ נקבעת לפי חוק המרשם הפלילי ביחס להרשעות שהתיישנו אך טרם נמחקו.
<גבריאלה פיסמן: זו המסגרת של קבלת המידע.
<גבריאלה פיסמן: המידע מדווח למרשם הפלילי, יש לוג שקולט את הבדיקה.
<גבריאלה פיסמן: הבדיקה מוגבלת בעיקרון לעובדים ולעוד מספר גורמים שמוגדרים על-פי חוק, זה לא דבר פרוץ.
<גבריאלה פיסמן: המערכות הן מערכות של משטרת ישראל, זה לא שהם עושים מה שבא להם.
דוד אמסלם: אבל מישהו אזרחי, רגיל, חברה מסחרית, יכולה להיכנס למרשם הפלילי במדינת ישראל.
<גבריאלה פיסמן: לתכלית ביטחונית.
דוד אמסלם: הרי הכול לתכלית טובה.
דוד אמסלם: הדרך לגיהנום רצופה בכוונות טובות.
דוד אמסלם: בוודאי שאני, אין לי התנגדות בבטן לזה שיבדקו אנשים במרשם הפלילי שלהם בצמתים נכונים.
דוד אמסלם: אני רק שואל את עצמי.
דוד אמסלם: מילא, מדינה – בסדר, אבל אני מניח שיש איזה בן אדם, זה גוף מדינתי, אני יותר שקט, יותר רגוע שאין פה מוטיבציות מעבר לרגיל, בטח לא מוטיבציות כלכליות.
דוד אמסלם: אבל חברת ברום, שהיא חברה פרטית לכל דבר ועניין, מוכרת דשנים - -
<גבריאלה פיסמן: אני נוטה להסכים - - -
דוד אמסלם: - - היא צריכה לדעת מה קורה עם המתחרים שלה?
דוד אמסלם: נניח בא לי בראש – סתם, אני רוצה לדעת, שמעתי איזה משהו.
<גבריאלה פיסמן: לא, אין לה אפשרות לבדוק מתחרים שלה.
<סנ"צ אורי יורן: רק הנכנסים בתוך המפעל.
<גבריאלה פיסמן: יש לה אפשרות לבדוק עובדים - - -
דוד אמסלם: איך אתה יודע מי נכנס למפעל?
<סנ"צ אורי יורן: זה תחת פיקוח.
<סנ"צ אורי יורן: זה לא שהוא לוחץ על המחשב והוא בודק כמו שאני יכול להיכנס למחשב אצלנו.
<סנ"צ אורי יורן: הוא פונה לגורם אח"מים אצלנו במטה הארצי.
דוד אמסלם: אוקיי, אז עכשיו סידרת לי.
דוד אמסלם: אתה אומר – הוא מעביר לנו בעצם שמות של אנשים ואנחנו מרשים לו להיכנס ולבדוק.
דוד אמסלם: למה לא תענה לו על אותו בן אדם?
<סנ"צ אורי יורן: בתנאי אחד, שאותם אנשים שהוא רושם זה לא דוד אמסלם, חבר הכנסת - - -
דוד אמסלם: חברה זאת וזאת?
<סנ"צ אורי יורן: לא.
<סנ"צ אורי יורן: מי שנכנס לתוך גדרות המפעל בלבד.
<סנ"צ אורי יורן: או פועל או קבלן חוץ.
דוד אמסלם: זה שם פרטי, שם משפחה.
דוד אמסלם: אם כך, למה אתה לא עונה לו ישר?
דוד אמסלם: הוא שאל אותך על דוד אמסלם, ועכשיו למשל נכנס פנימה מסגר חיצוני, אז למה אתה לא תענה לו? הנה, דוד אמסלם באמת יש לו עבר פלילי.
<סנ"צ אורי יורן: וזהו, לא מעבר לזה.
<סנ"צ אורי יורן: גם לא מה העבר הפלילי.
<סנ"צ אורי יורן: הוא מקבל כן או לא.
<סנ"צ אורי יורן: הוא לא מקבל מפורט כמו קצין משטרה.
<יואל הדר: הוא לא יכול בלי אישור בחוק לענות לו.
<יואל הדר: הוא חייב הסמכה בחוק כדי להשיב.
דוד אמסלם: השאלה שלי, יואל, האם הוא נכנס למערכות המחשב של המשטרה.
<יואל הדר: לא, מה פתאום.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אתה עונה לו?
דוד אמסלם: אז הבנתי, אתה לא הצגת את זה מלכתחילה.
דוד אמסלם: אני חשבתי, כמו שהיא אומרת – הכספת.
דוד אמסלם: כאילו הוא נכנס פנימה.
דוד אמסלם: מי בעד התקנה כפי שהיא, שירים את ידו.
דוד אמסלם: נגד – אין.
דוד אמסלם: נמנעים – גם אין.
<עידו בן יצחק: פה אני כן אעיר לגבי התחילה.
דוד אמסלם: סליחה, אתה רצית להתייחס.
<תומר בדש: לא, אם זה הובן אז בסדר.
<תומר בדש: העניין הוא שאתה לא באמת מקבל גישה למאגרי המידע שיש.
<תומר בדש: אתה מקבל go-no go.
דוד אמסלם: כנראה הייתי צריך לשמוע אותך מהתחלה.
<עידו בן יצחק: גם לגבי הצו הזה וגם לגבי השניים הבאים, מבחינת מועד התחילה.
<סנ"צ אורי יורן: אני מבקש להוסיף בנושא הזה משהו לפני שאתה סוגר אותו.
<סנ"צ אורי יורן: הגוף הזה הוא גוף חדש, יש משמעויות בהנחיית גוף כזה בסדר גודל שלו מבחינת המשטרה, זה לא מחר בבוקר.
<עידו בן יצחק: תן לי להשלים, אני נותן לך אולי אפילו יותר ממה שאתה רוצה.
דוד אמסלם: כמה זמן תחולה?
דוד אמסלם: כמה זמן אתה רוצה?
<סנ"צ אורי יורן: חודשיים.
דוד אמסלם: חודשיים להתארגן?
<עידו בן יצחק: אז פה אתה מתפרץ לדלת פתוחה.
<עידו בן יצחק: בגלל דברים שלא קשורים אצלכם, בגלל הוראות המעבר – אנחנו כרגע בתקופת מעבר בין השב"כ לבין רשות הסייבר בכל הנוגע לאבטחת מערכות ממוחשבות.
<עידו בן יצחק: התקופה הזאת מסתיימת ב-31 ביולי, ולכן כדי שיהיה סדר שהגוף הזה יתחיל ישר את דרכו אצל רשות הסייבר ולא ימדוד חודשיים אצל השב"כ ויעבור אליהם, הצעתנו – שמקובלת גם על הרשות – שהגופים, זה נכון גם לשני הגופים הבאים, התחילה שלהם תהיה 1 באוגוסט ואז זה גם פותר לך את זמן ההיערכות.
<סנ"צ אורי יורן: תודה.
<איילת לוי: תודה רבה.
דוד אמסלם: מי בעד 1 באוגוסט שירים את ידו.
דוד אמסלם: התקנה הזאת עברה.
דוד אמסלם: האם יש לך עוד נגיעה בהמשך?
דוד אמסלם: אז אתה יכול ללכת לסבלותיך.
דוד אמסלם: רש"י אומר: לסבלותם, לעבודתם, אז אתה יכול ללכת לעבודה.
<עידו בן יצחק: הנושא השלישי הוא הוספת משרד התחבורה לתוספת החמישית.
<עידו בן יצחק: המשמעות היא כזאת.
<עידו בן יצחק: כבר כיום משרד התחבורה הוא בתוספת השנייה, כלומר מונחה על-ידי המשטרה לאבטחה פיזית ועל-ידי השב"כ לאבטחת מידע.
<עידו בן יצחק: המשמעות של הוספה לתוספת החמישית היא כפולה.
<עידו בן יצחק: אחת, רשות הסייבר תנחה אותו גם לגבי אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות, וסמכות ההנחיה לגבי אבטחת מידע תעבור מהשב"כ לרשות הסייבר.
דוד אמסלם: מי בעד הצו, כפי שהסביר היועץ המשפטי, שירים את ידו.
<עידו בן יצחק: גם זה החל ב-1 באוגוסט.
<עידו בן יצחק: הצו האחרון הוא הוספה של רשות המסים לתוספת החמישית, כלומר בדומה למשרד התחבורה שאמרתי קודם, כאן יש איזשהו ניואנס אחד.
<עידו בן יצחק: היום, רשות המסים לא מופיעה במפורש בתוספת השנייה.
<עידו בן יצחק: יש את משרד האוצר שמופיע בתוספת השנייה, כלומר הוא מונחה על-ידי המשטרה ועל-ידי שב"כ.
<עידו בן יצחק: רשות המסים לא מופיעה שם במפורש.
דוד אמסלם: למה משרד האוצר צריך להיות בתוספת השנייה?
<עידו בן יצחק: כל משרדי הממשלה.
דוד אמסלם: כל משרדי הממשלה.
דוד אמסלם: רשות המסים זה לא בתוך משרדי הממשלה?