GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב אשר: אם אנחנו רוצים שהחברות הללו יתנו שירות – הממשלה אתי?
יעקב אשר: הממשלה שומעת?
יעקב אשר: – אז אנחנו בוודאי לא רוצים לתת להם אפשרות לפתוח עכשיו קניון או חנויות פלאפל, אבל יש דברים, זה אל"ף-בי"ת של מי שמקים חברות מסוג כזה, וזה גם התקווה היחידה לרשויות מקומיות שיודעות לעשות כך, לייצר הכנסות.
יעקב אשר: אם מהבוצה הזאת אפשר לייצר מחר חשמל, לייצר אנרגיה כזו או אחרת ולהרוויח כסף – ואגב בהגדרה צריך להבהיר שההכנסות חייב ללכת רק לתחום הזה – אני לא רוצה שכל האפשרויות שלהם יהיו רק להוליך, לנקות, לסדר ולעשות ולא להעצים את זה.
<דודי קופל: זה קיים בתוך החוק.
<דודי קופל: מאחר והגדרת "החברה" בסעיף 15 כוללת בתוכה גם חברת ביוב, ממילא ניתן לתת להם גם רישיון לפעילות נוספת, כפי שניתן היום.
<איתי חוטר: למה זה צריך להיות כך?
יעקב אשר: זה צריך להיות בתוך זה.
יעקב אשר: אנחנו רוצים לייעל.
<דוד וינברג: אנחנו בסעיף ההגדרות.
<דוד וינברג: הסעיף המהותי קובע שהממונה נותן רישיון, וברישיון מותר לתת לפעילות נוספת.
<דוד וינברג: הרישיון לפעילות נוספת חל על כל סוגי החברות, גם על חברות ביוב וגם על חברות אזוריות וגם על החברות הרגילות.
<דוד וינברג: לכן זה מכיל ממילא את הכול.
<דוד וינברג: אל תשכחו שאנחנו בסעיף ההגדרות.
<איתי חוטר: בנקודה הקודמת הסכמנו אתכם שזה יכול להיות במסגרת הרישיון, גבולות האחריות וכולי.
<איתי חוטר: כאן זה חייב להיות חלק מובנה.
<איתי חוטר: זה לא יכול להיות מותנה בהסכמת הממונה.
<קריאה: זה חלק משירותי הולכה וטיפול.
<דוד וינברג: זה כחלק מתנאי הרישיון.
<איתי חוטר: לא, זה צריך להיות בחוק.
<שירה ברגמן: היום כשתאגיד מים וביוב רוצה לעשות פעולה נוספת הוא נדרש לקבל רישיון פרטני מהממונה על התאגידים לעשייה הזאת.
יעקב אשר: בואו נשאיר את המצב שקיים היום.
יעקב אשר: למה לעשות תאגידים?
יעקב אשר: מה הרעיון?
יעקב אשר: אם אנחנו לא נוגעים בכלום אז בואו נשאיר את זה כך וגמרנו את הסיפור.
יעקב אשר: תחשבו קצת בראייה של קידמה.
<שירה ברגמן: לחלוטין קידמה, אבל עדיין האחריות שלנו להבטיח שהחברה תעשה את תפקידה המהותי, והוא ביוב.
<שירה ברגמן: לכן צריך בכל זאת לעשות איזו רגולציה.
יעקב אשר: בסדר, אבל אפשר לקבוע תנאים בסיסיים שצריך בשביל לעשות את זה.
יעקב אשר: זה בסדר גמור.
יעקב אשר: אבל אני רוצה שבהגדרה "שירותי הולכה וטיפול" ייכלל גם זה, כמו בחוק, כפי שצריך.
<שירה ברגמן: הולכה וטיפול זה גם אנרגיה סולרית?
<דודי קופל: אציג דוגמה.
<דודי קופל: כיום אחת מהוראות החוק, סעיף 15(ג) אומר שהממונה רשאי להתנות את מתן הרישיון לפעילות נוספת במתן רישיון לחברה-בת של התאגיד.
<תומר רוזנר: אז עוד חברה?
<תומר רוזנר: אנחנו מדברים עכשיו כבר על חברה-שלישונית?
<דודי קופל: תלוי באיזה מקרה.
<דודי קופל: יש כאן רציונל מסוים של הפרדה תאגידית שהחוק קובע, אז עכשיו נבטל את זה?
<תומר רוזנר: בהקשר הספציפי הזה – כן.
<תומר רוזנר: אנחנו עושים את ההפרדה כבר ברמה- - -
<איתי חוטר: זה לא בהכרח נכון.
<איתי חוטר: מה זה רלוונטי?
<איתי חוטר: איפה היעילות הכלכלית?
<איתי חוטר: למה זה צריך להיות מותנה במשהו?
<שירה ברגמן: לצורך העניין, אם רוצים להקים קניון, האם זה נחשב בהגדרה כהולכה וטיפול?
<איתי חוטר: אמרנו לקחת את פסקאות (3) ו-(4) על פעילות נוספת ולהכניס אותן באופן מובנה להגדרה "שירותי הולכה וטיפול".
<דוד וינברג: כל העניין של פעילות נוספת זה פעילות שקשורה איכשהו לתחום המים והביוב אבל היא לא מים וביוב פר-אקסלנס.
<איתי חוטר: אולי בתאגיד מים וביוב אתה צודק, אבל ברגע שאתה מקים חברה שזה מה שהיא עושה, מה אתה רוצה שהיא תעשה עם הבוצה ועם המים?
יעקב אשר: סליחה, אני לא צריך עזרה, אני רוצה לסכם.
יעקב אשר: נציגי הממשלה, אני מבקש שבתוך הגדרת "שירותי הולכה וטיפול" יהיו גם אותם 3-4 דברים מוגדרים.
יעקב אשר: לא קניון ולא משהו אחר.
<דוד וינברג: אם צריך לפעול לפי פסקאות (3) ו-(4) אז יבקשו בקשה לפעילות נוספת.
<דוד וינברג: המטרה היא טיפול בכשל בביוב.
<מירה סלומון: מה המשמעות של טיפול?
<תומר רוזנר: מה יעשה התאגיד החדש עם הביוב?
יעקב אשר: רבותי, סיכמנו.
יעקב אשר: אבקש שזה יוטמע בתוך התיקונים.
יעקב אשר: הלאה.
יעל גרמן: ביקשתי לומר שני דברים.
יעל גרמן: אני מבקשת לדעת מה מטרת הפרק הזה.
<שירה ברגמן: אסביר.
<שירה ברגמן: נעשה תקציר של הישיבה של אתמול, ממש בקצרה, כי הצגנו את זה.
<תומר רוזנר: אבל אציע לשירה ברגמן, ברשותך, אם תוכלי להעביר לחברת הכנסת גרמן את המצגת שהצגתם אתמול.
<שירה ברגמן: אשלח לה את המצגת וגם נעביר אותה לוועדה.
יעקב אשר: 3 דקות לתמצות.
<שירה ברגמן: המטרה של תיקון החוק המוצע היא לטפל בכשל עמוק מאוד שיש לנו בתחום הביוב.
<שירה ברגמן: לא אציג כאן את כל ההסבר לגבי כל הכשלים.
<שירה ברגמן: אפיינו את הכשלים.
<שירה ברגמן: בגדול, הרעיון הוא להעביר את הטיפול בביוב שהוא מעבר לתחום העירוני, כלומר ההולכה והטיפול, טיהור הביוב, מט"שים וקווי ההולכה הגדולים, להעביר את זה לחברה או לגוף שיש לו יתרונות לגודל בחלוקה מרחבית במדינת ישראל.
יעקב אשר: את בהרצליה היית מחוברת לאיגוד "דן"?
<תומר רוזנר: לא, יש להם מט"ש משלהם.
יעקב אשר: זה לעשות איגודים כמו איגוד "דן" בכל הארץ, אבל לעשות את זה בצורה- -
<קריאה: וולונטריים לכאורה.
יעל גרמן: יעקב אשר, נכשלנו עם כל תאגידי המים.
יעל גרמן: אנחנו רוצים להיכשל גם עם תאגיד ביוב?
יעל גרמן: אני שואלת אותך.
יעקב אשר: זאת שאלה שעלתה.
יעל גרמן: לכן אני שואלת מה המטרה.
יעקב אשר: אבל אני חושב שיש הבדל גדול בדברים האלה.
יעל גרמן: אני שומעת את אותו דבר.
יעקב אשר: איגודי המים מטפלים בבעיות.
יעקב אשר: "נכשלנו" – זה גם שאלה סובייקטיבית.
יעקב אשר: יש מקומות שזה הצליח.
יעקב אשר: אבל גם כאן, וגם לדעת השלטון המקומי, אם אני מבין נכון, זה לא כמו העמדה שלהם בעניין תאגידי המים.
יעקב אשר: שלמה דולברג, אולי בשתי מילים תסביר למה.
יעקב אשר: אני כראש עיריית בני-ברק לשעבר מכיר את איגוד המים, ובביוב הייתי באיגוד "דן".
<שלמה דולברג: עכשיו אסביר את משרד האוצר...
יעקב אשר: בכוונה "גלגלתי" את זה אליו.
יעל גרמן: למה הרשויות המקומיות צריכות את החוק?
יעל גרמן: זאת השאלה, בגדול.
<שלמה דולברג: מה שהמדינה רוצה לעשות כאן הוא בעצם ליצור פעילות טיפול בביוב שהיא אזורית חוץ-עירונית במקומות שבהם היא איננה מוסדרת.
<שלמה דולברג: זאת אומרת, היכן שיש את איגוד "דן" או היכן שיש מט"שים מסודרים או היכן שיש איגודי ערים שמנקזים ומטפלים – למדינה אין בעיה.
<שלמה דולברג: המדינה רק אומרת:
<שלמה דולברג: באותם ישובים שלא מסודרים במערכות איסוף וטיפול חוץ-עירוניות מסודרות אני רוצה להסדיר את זה בסוג של חברות דומות לתאגידי מים.
<שלמה דולברג: אנחנו הסדרנו והסכמנו שלא יכריחו אף רשות מקומית לעשות את זה, זה יהיה וולונטרי לגמרי.
<שלמה דולברג: כלומר, זה אמור לפתור איים שלא מסודרים ברמת הביוב האזורי.
יעקב אשר: שלא מסודרים ואין להם כדאיות כלכלית לעשות את זה לבד.
יעל גרמן: זה רק אם רשות מקומית רוצה להתחבר?
יעקב אשר: זה ממש לטובת הרשויות.
<שלמה דולברג: נכון, רק אם רשות מקומית רוצה להצטרף.
<תומר רוזנר: או תאגיד.
יעל גרמן: למעשה היום כל תאגיד מים הוא גם תאגיד ביוב.
<שלמה דולברג: נכון מאוד.
<שלמה דולברג: הוא מזרים לאיזשהו מקום ומקבל שירותי מט"ש ממישהו, או ממט"ש של עצמו.
יעל גרמן: אם רשות מקומית רוצה להצטרף לתאגיד גדול יותר – זה מה שמסדיר.
<שלמה דולברג: נכון, ברמת טיפול והולכה אזורית, לא פנים-עירונית.
<תומר רוזנר: היא יכולה גם לקבל שירותים.
יעל גרמן: בסדר, זאת הייתה שאלה אחת, וכמובן אלמד ואראה.
יעל גרמן: הבנתי משהו שונה לחלוטין.
<קריאה: לא בכדִי.
<מירה סלומון: זה התחיל קצת אחרת.
<איתי חוטר: היו פה קצת חששות לכוונות נסתרות כאלה ואחרות.
יעקב אשר: אני מבקש שבפעם הבאה תעדכנו את חברי הכנסת, אל תשאירו אותנו במתח...
יעל גרמן: חברי הכנסת צריכים להיות כאן כדי שיעדכנו אותם.
יעקב אשר: לחברי הכנסת יש חסינות.
יעל גרמן: השאלה השנייה שלי טכנית מאוד.
יעל גרמן: אנחנו מצביעים היום?
יעקב אשר: הייתה הקדמה של היועץ המשפטי של הוועדה.
יעקב אשר: בגלל עומס הדברים שמונחים על השולחן תומר רוזנר לא הצליח לעבור עדיין על הכול.
יעל גרמן: ההערה השלישית שלי היא האם למרכז השלטון המקומי, שאני מאמינה בו, יש הערות ובקשה להסתייגויות.
יעל גרמן: אם לא תשכנעו את חברי, שלדעתי נמצא ביחד אתי באותו צד, ביחד אתכם, אם לא תצליחו לשכנע אותו אנא העבירו את זה אליי כדי שאעלה את זה כהסתייגויות.
יעל גרמן: עד מתי אפשר להעביר הסתייגויות?
<תומר רוזנר: עד ליום ראשון.
יעקב אשר: אבל חסר לך עוד חלק שאני אשלים.
יעל גרמן: זה המון זמן.
יעל גרמן: אתה מרשה שאני אעבוד בשישי-שבת?...
יעקב אשר: קודם כול, אני בוודאי לא מרשה לך, אבל אף פעם בעניין הזה לא שמעת בקולי.
יעקב אשר: חוץ מאשר בדברים הציבוריים.
יעל גרמן: אז היום יסתיימו כל הדיונים בהצעת החוק?
יעקב אשר: לא יסתיימו הדיונים היום.
יעל גרמן: איך אפשר להגיש הסתייגויות ביום ראשון?
יעקב אשר: יהיה נוסח.
<תומר רוזנר: את יכולה להגיש גם ביום שלישי אבל זה יהיה כבר אחרי ההצבעות.
יעל גרמן: ההערה שלך עכשיו דמתה להערות של היושב-ראש הקודם.
יעקב אשר: מאחר וביקשת הסתייגויות מן השלטון המקומי אז אני צריך לעדכן אותך שהשלטון המקומי אתמול נפגש עם נציגי הממשלה והם ישבו זמן רב מאוד והגיעו להבנות בכל הדברים כמעט.
יעל גרמן: אז אם אין הסתייגויות- - -
יעקב אשר: במקרה חירום תקבלי אולי הסתייגות אחת.
<שלמה דולברג: אבל אולי נדבר על זה בהזדמנות הזאת, על הנושא היחיד שנשאר פתוח?
יעקב אשר: עזוב, תדבר איתה בטלפון, ולא בשבת.
יעקב אשר: לא עכשיו, כי דנו בזה כבר.
יעקב אשר: נגיע גם לפתרון.
יעקב אשר: אם לא יהיה פתרון אני מרשה לך מראש להסתייג מזה, תסתייגי על תנאי.
יעקב אשר: פשוט אנחנו רוצים להתקדם כדי שהוועדה תעמוד בהתחייבויות שלה.
יעקב אשר: אשמח אם תישארי פה.
<תומר רוזנר: לסיכום הנקודה הקודמת שאדוני היושב-ראש סיכם, הגדרת "שירותי הולכה וטיפול" תכלול גם את השירותים הנוספים שמופיעים בפרטים 3 ו-4 בסעיף המגדיר היום פעילות נוספת, ותהיה הפרדה בתוך ההגדרה בין הפעילות הזאת לפעילות חיונית.
<תומר רוזנר: כלומר, זו לא תהיה פעילות חיונית.
<דוד וינברג: זה פעילות נוספת, אז מה ההבדל?
<תומר רוזנר: זה לא פעילות נוספת וזה לא פעילות חיונית.
<תומר רוזנר: זה פעילות לא חיונית אך לא נוספת.
<מירה סלומון: היא "שירותי הולכה וטיפול"- - -
<תומר רוזנר: "שאינה פעילות חיונית".
יעקב אשר: חבר'ה, שמעתם, זה הסיכום.
יעקב אשר: תפנימו את זה.
יעקב אשר: אם עדיין יש לכם הערות תגידו אותן אחר-כך, אבל בעיקרון זה כרגע הסיכום של הוועדה.
יעקב אשר: אם תרצו, תגישו הסתייגות.
<איתי חוטר: זה חלק מפעולות הליבה.
<דוד וינברג: לא, הוא אמר שזה לא חלק מפעילות חיונית.
יעקב אשר: כי היא לא חיונית.
יעקב אשר: היא חלק בסיסי, היא עוד פעילות.
<איתי חוטר: היא בליבה של העשייה.
יעקב אשר: אם תאמר "חיונית" מחר יתווכחו אתך אם זה באמת חיוני או לא.
יעקב אשר: אתה יודע למה זה לא חיוני?
יעקב אשר: כי גם בלי זה אפשר לתפעל.
<דוד וינברג: זה בדיוק העמדה שלנו.
יעקב אשר: אבל תחשבו קצת קדימה.
יעקב אשר: אם אתם רוצים שאנשים יפעילו דברים כאלה, הם צריכים להפעיל את זה.
<דוד וינברג: גם אנחנו רוצים שהם יפעילו.
<דוד וינברג: איפה שזה יעיל אנחנו רוצים שיפעילו, איפה שזה לא יעיל שלא יפעילו.
יעקב אשר: אם זה לא יעיל – לא יעשו את זה.
<דוד וינברג: כל החוק הזה בא לעודד יעילות.
<דוד וינברג: איפה שזה יעיל אנחנו ראשונים שנוביל כדי שיעשו את זה.
<דוד וינברג: לכן אני לא מבין למה אתם צריכים להוסיף את זה.
<תומר רוזנר: זה לא שירות חיוני.
יעקב אשר: אני לא מחייב אותו.
יעקב אשר: אני מאפשר לו.
יעקב אשר: אם אתה לא סומך עליו כלכלית אז תסגרו את כל ה"באסטה" של הסיפור הזה עכשיו.
<שירה ברגמן: אני מציעה שנתקדם.
יעקב אשר: אני מודה לך על המעשיוּת.
<רוני טיסר: הערה נוספת לעניין ההגדרה הזאת, מכיוון שלפי מה שהבנו היא נגזרת מהגדרת "מערכות שירותי ביוב" ויש כאן אלמנטים שאינם נמצאים ב"שירותי ביוב" צריך להסדיר את ההגדרות, זאת אומרת, להוסיף אותן להגדרה "שירותי ביוב".
<דודי קופל: אין לנו התנגדות.
<דוד וינברג: לא שהם לא נמצאים אלא זה פשוט הרחבה.
<דודי קופל: (2) בסיפה, במקום "והכול בשינויים" יבוא "והכול בהתאמות ה נובעות מהוראות הממונה לפי סעיף 6א1(ו) ובשינויים";" אולי אסביר את העיקרון שעומד מאחורי התיקון הזה ואז אם יהיו שאלות נשמח להשיב.
<דודי קופל: יש לנו את מרחב הביוב ויש לנו את השטח שבו רשאית לפעול, שאנחנו נראה בהמשך בהגדרה של "תשתית הולכה וטיפול".
<דודי קופל: כלומר, זה בעצם המט"שים שנמצאים בתוך מרחב הביוב ולא משנה היכן מיקומם בתוך מרחב הביוב, ומערכת ביוב שנמצאת, אומר באופן מכליל, מחוץ לקו הכחול.
<דודי קופל: אחר-כך נראה את זה באופן מדויק יותר בהגדרה.
<דודי קופל: בנוסף לכך, נתנו לממונה שיקול דעת לקבוע שתשתיות נוספות שנמצאות בתוך הקו הכחול גם כן ייכללו בתוך תשתיות ההולכה והטיפול.
<דודי קופל: למשל, אם יש קו איסוף שעובר בתוך עיר מסוימת, ככל הנראה הממונה יקבע שהוא ייכלל בתוך תשתיות ההולכה והטיפול.
<תומר רוזנר: קו איסוף או קו הולכה?
<דודי קופל: קו הולכה.
<דודי קופל: ממילא תחום החברה וכל התחום שמחוץ לקו הכחול, וכן המט"שים, ולא משנה כרגע היכן הם נמצאים- - -
<תומר רוזנר: לשם מה נדרשת ההגדרה הזאת?
<דודי קופל: אנחנו עושים בה שימוש במספר מקומות.
<דוד וינברג: ברמת העיקרון, חברה רשאית לפעול בתחום שלה.
<דוד וינברג: מוגדרים 12 מרחבי ביוב, אז כל חברה פועלת בתחום שלה ולא בתחום של אחר, זה ברמה העקרונית.
<דוד וינברג: ברמה הספציפית, בגלל שהפרדנו בין פנים-העיר, בין הקו הכחול, לבין חוץ-העיר אז זה המקום שבו היא אמורה לפעול, לא להיכנס לתחום העירוני אלא במקרים שדודי קופל ציין, כאשר תשתיות ההולכה שלה עוברות בתוך העיר.
<תומר רוזנר: אני לא מבין את הצורך.
<דוד וינברג: זה משתרשר לכול כי בתחום שלה היא יכולה לפעול, בתחום שלה היא יכולה להיכנס.
<תומר רוזנר: היא תמיד בתחום קו כחול כלשהו, אם היא לא ברשות עירונית אז היא בתחום מועצה אזורית.
<דוד וינברג: או בתחומים פתוחים.
<דודי קופל: לגבי מועצות אזורית- - -
<תומר רוזנר: זה לא קיים, ואם זה בתחום עירייה, למשל בראשון-לציון- - -
יעקב אשר: יש גם שטחים גליליים.
<דוד וינברג: לגבי מועצות אזוריות מחוץ לתחומי הישובים, לא תחום המועצה האזורית אלא מחוץ לתחום הישובים שבמועצה האזורית.
<שירה ברגמן: מה נכלל פרט למה שבתוך עיר?
<דוד וינברג: רוב רובו של שטח המועצה האזורית כלול בתחום החברה ולא נחשב כקו כחול לעניין הזה.
<תומר רוזנר: זה חוזר על אותה הערה שאמרנו קודם, זה בדיוק אותו דבר.
<תומר רוזנר: ברגע שתגדיר את שירותי ההולכה בצורה נכונה, מה הם שירותי ההולכה, כך אתה לא צריך להגדיר – ברור שיש תחום מסגרת שהוא מרחב הביוב, זה בסדר, זה המסגרת, אבל בתוכו אתה אומר שהיא לא תוכל לפעול בכל מקום אלא היכן שיש שירותי הולכה, ולא משנה אם גיאוגרפית זה נמצא.
<תומר רוזנר: למשל בראשון-לציון המט"ש נמצא בתחום המוניציפלי של ראשון-לציון, בתוך הקו הכחול של ראשון-לציון.
<דוד וינברג: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים, כלומר ההגדרה הבסיסית כאן היא בעצם "תשתיות הולכה וטיפול", שעדיין לא הגענו אליה.
<דוד וינברג: אותה אנחנו מגדירים בצורה מדויקת.
<דוד וינברג: לכן זה ישמש כבסיס טוב גם להגדרה הזאת.
<שירה ברגמן: זה מופיע בסעיף הבא, אולי נקרא אותו.
יעקב אשר: יש ביניהם השלכה הדדית.
<דודי קופל: אני ממשיך להגדרה הבאה.
<תומר רוזנר: זה לא נכון כי זה יכול להיות גם בתחום רשות מקומית.
<שירה ברגמן: אבל אז יש את "מיתקנים לטיהור שפכים".
<דוד וינברג: אבל אז יש את הוראות הממונה.
<דוד וינברג: זה מה שאמרנו ברישה.
<דודי קופל: אם זה מתקן לטיפול בשפכים אז הוא מתקן מוגדר, לא משנה איפה הוא נמצא הוא בתחום.
<תומר רוזנר: למשל משאבה.
<דודי קופל: משאבה בדרך כלל עומדת ליד קו.
<שירה ברגמן: האבחנה היא בין מתקן טיהור שפכים לבין- - -
<דוד וינברג: זה מתקן איפה שהוא מתקן, על זה אין שאלה.
<דוד וינברג: עכשיו השאלה בעצם מה התחום שלו כלפי קווי ההולכה.
<תומר רוזנר: לא בדיוק, לא נכון מה שאתה אומר כי יכול להיות שיצטרכו להקים את מפעל ייצור האנרגיה שרוצים לעשות, זה יהיה חלק מתחום החברה, נכון?
<תומר רוזנר: הוא יכול להיות ליד המט"ש.
<דוד וינברג: דיברנו על מתקנים, מתקן לטיפול בשפכים.
<איתי חוטר: אבל למה התייחסת לשטח?
<איתי חוטר: ברגע שאמרת "שטח" נכנסת לבעיה.
<מירה סלומון: מערכת הביוב לא מוגדרת היטב.
<מירה סלומון: מילא המתקנים לטיהור שפכים, שאתם אומרים שזה יהיה שייך לתשתית הולכה וטיפול, אבל במערכת הביוב, כל מה שעשינו לפני כן כשדיברנו על שירותי הולכה וטיפול, דיברנו על כך שיש צינור שמתחיל בפנים-עירוני ויוצא אולי מהמתחם החוץ-עירוני, ויש צינורות שאמורים להיות אזוריים במתחם החוץ-עירוני אבל עוברים דרך שטח השיפוט ודרך התחומים של הרשות המקומית.
<מירה סלומון: פסקה (2), שמדברת על מערכת ביוב, לא מגדירה את זה כפי שצריך.
<מירה סלומון: כאן היה צריך לדבר על הרישיון.
יעקב אשר: אנחנו מטילים עליכם עד לישיבה הבאה לטייב את ההגדרות לפי רוח הדברים שנאמרו פה, כי אם אנחנו טועים בדבר הזה יש לכך השלכות רחבות.
<שירה ברגמן: בואו באמת נדבר על שתי ההגדרות האלה מייד בתום הדיון.
יעקב אשר: קחו בחשבון שזה הגדרות רוחב פר-אקסלנס.
<שירה ברגמן: ברור לחלוטין.
יעקב אשר: יכול להיות שגם פה הקראתם משהו שלא מופיע בנוסח?
יעקב אשר: תאמרו את זה.
<דודי קופל: קיבלנו הערות מכל מיני כיוונים ואני מתנצל שלא את כל השינויים ציינו.
<תומר רוזנר: אמרתי, אני חוזר ואומר לגורמי הממשלה – לא שזה יעזור לי הרבה – שאנחנו חוזרים ורואים שנוסח הצעת החוק לא "מבושל" כדבעי ואנחנו עלולים ליצור פה טעויות שחבל שיצטרכו עוד פעם להביא הצעת חוק.
<תומר רוזנר: זה לא בלתי הפיך, כמובן.
<דוד וינברג: התוספת הזאת נולדה לאחר שישבנו לפני הישיבה אתכם וביקשתם תוספות.
יעקב אשר: זה היה בסדר מול השלטון המקומי?
<דוד וינברג: זה תוספות שהוועדה ביקשה לגבי חובת השימוע כשמקימים חברת ביוב.
יעקב אשר: היועץ המשפטי של הוועדה אמר את זה לפרוטוקול.
יעקב אשר: הוא אמר את זה גם בישיבה הקודמת ולכן זיכית אותי גם במצווה הזאת.
יעקב אשר: אנחנו נמשיך הלאה.
<שלמה דולברג: רציתי להזכיר את הסיכום החשוב שלנו עם משרד האוצר ומשרד התשתיות, שמי שעוסק היום דה פקטו בהולכה ובטיפול, גם אם הוא איגוד ערים וגם אם הוא סוג אחר של התאגדות, יקבל רישיון באופן אוטומטי.
<מירה סלומון: זה לא מה שנאמר.
<מירה סלומון: זה בהוראת המעבר.
<מירה סלומון: סיכמנו אתמול שאפשר יהיה שאיגודי ערים יוכלו לשתף ביניהם פעולה, יוכלו לעשות מיזמים משותפים ויפעלו בהולכה וטיפול, כלומר במה שבדרך כלל מסוּר לחברת ביוב, והם יוכלו לקבל את הרישיון.
<מירה סלומון: הם לא יהיו חברת ביוב.
<מירה סלומון: הם יקבלו רישיון הולכה וטיפול ולא רישיון חברת ביוב.
<דודי קופל: זה לא כאן.
<מירה סלומון: אנחנו לא רואים את ההבהרה שביקשנו להוסיף.
<דוד וינברג: נגיע למקום הרלוונטי.
<דוד וינברג: בוודאי לא כאן.
<מירה סלומון: לדעתנו זה דווקא כן רלוונטי כאן, אבל לא ראיתי את ההבהרה שעליה דיברתי גם בהמשך.
<דוד וינברג: זה סעיף חלוקה למרחבים.
<דוד וינברג: איך זה רלוונטי כאן?
<מירה סלומון: כתוב שיש רישיון חברת ביוב לחברת ביוב אחת.
<שירה ברגמן: יש שתי הבהרות שביקשתם ואנחנו נבהיר אותן כשנגיע למקומות הרלוונטיים.
<מירה סלומון: פשוט לא ראיתי את זה.
<מירה סלומון: אם תוכלי להפנות אותי לסעיף אז אדע.
<שירה ברגמן: זה לא סעיף, זה הבהרה בעל-פה.
יעקב אשר: מירה סלומון, כדי להפיס את דעתך, אנחנו לא הולכים להצביע היום.
יעקב אשר: כאשר נגיע לחלק הרלוונטי, אם זה לא יהיו מובהר מספיק או לא תהיה קורלציה בינו לבין חלקים מסוימים תמיד תישאר לך הזכות לומר את הטענה.
יעקב אשר: אנחנו מדברים כרגע על ההבנה שהולכים פה בהסכמה.
יעקב אשר: טרחתם על כך שעות רבות והוועדה הולכת עם העניין הזה.
יעקב אשר: זה אחד הדברים החיוביים כאן.
יעקב אשר: אם לא, יש לך תמיד אפשרות להעיר.
<תומר רוזנר: אני מבקש לברך את הממשלה.
<תומר רוזנר: לפני קביעת אותם מרחבים הם הוסיפו לבקשתנו שיהיה הליך של שימוע ופרסום לציבור כדי שיוכל להעיר הערות.
<תומר רוזנר: על כך יש לברך.
<תומר רוזנר: השאלה שלי מהותית יותר.
<תומר רוזנר: אתם כותבים שקביעת מרחבי הביוב תהא בהתחשב במטרות חוק זה, וכולי.
<תומר רוזנר: אני לא רואה פה את הקורלציה, שהיא לדעתי חשובה, לתחום התכנון.
<תומר רוזנר: כלומר, איך זה בא בהתחשבות עם תוכניות מתאר ארציות לביוב?
<תומר רוזנר: זה קריטי מאוד במובן הזה.
<תומר רוזנר: אני חושב שצריך להבהיר בצורה ברורה שתהיה קורלציה לתכנון.
<תומר רוזנר: מעבר לשיקולים הכלכליים וההידרולוגיים והטכנו-כלכליים, כפי שקראתם להם, צריכה להיות קורלציה לתכנון.
<שלמה דולברג: זו הערה נכונה מאוד.
<שירה ברגמן: אגיד קודם כול שבצוות שהמליץ למועצת רשות המים על החלוקה ל-12 אזורים, מינהל התכנון היה שותף, לכן זה בוודאי חלק מן השיקולים שנלקחו בחשבון בחלוקה של הארץ ל-12 אזורים.
<תומר רוזנר: אני חושב שזה צריך לבוא לידי ביטוי בנוסח עצמו.
<שירה ברגמן: מלכתחילה אנחנו מסכימים כי הרי הכנסנו אותם אל תוך הצוות.
<שירה ברגמן: לתת לזה ביטוי גם בחוק – אני חושבת שאין שום בעיה.
<תומר רוזנר: "בהתחשב בתכנון הארצי".
<קריאה: זה נקרא "תוכנית מתאר ארצית לביוב".
<תומר רוזנר: אני לא רוצה להגיד תוכנית מתאר ספציפית כי יש כמה.
<שירה ברגמן: בואו נאמר משהו קצת יותר רחב.
<שירה ברגמן: בסדר גמור.
<מירה סלומון: זאת אומרת, "חלוקה כאמור תיקבע בהתחשב במטרות חוק זה ובמטרות תכנוניות כאלה ואחרות".
<תומר רוזנר: "ובתוכניות רלוונטיות לפי חוק התכנון והבנייה".
<שלמה דולברג: כאן העדפנו החלטה של מועצת הרשות המקומית על דירקטוריון התאגיד כי מבטאים בזה את הסמכות של בעלים להכריע בנושאים.
<שלמה דולברג: היום זה נקרא אספה כללית.
<שלמה דולברג: זה אותו דבר.
<מירה סלומון: מועצת הרשות המקומית זו האספה הכללית של המועצה.
יעקב אשר: נאפשר שיהיה כתוב "מועצת הרשות המקומית".
יעקב אשר: זה יותר ברור.
יעקב אשר: למרות שאספה כללית זה בדיוק אותו פורום.
<תומר רוזנר: מה אתם רוצים להגיד בסעיף הזה?
<דודי קופל: אנחנו בעצם אומרים שברגע שיש חברת ביוב אז ספק שירותי ביוב שנמצא בתחום המרחב רשאי לבקש ממנה לקבל שירותי הולכה וטיפול, ואם זו חברת ביוב משותפת הוא רשאי גם לבקש ממנה לקבל שירותי הולכה וטיפול או להצטרף אליה.
<דודי קופל: אלה שתי האפשרויות.
<תומר רוזנר: ואם הוא לא רוצה?
<דודי קופל: אז הוא לא רוצה.
<תומר רוזנר: מה הוא עושה?
<דודי קופל: שום דבר.
יעקב אשר: מה שהוא עשה עד היום.
<תומר רוזנר: לא, בסעיף הבא, שתיכף תגיעו אליו, סעיף 15, אתם כותבים "לא ייתן אדם שירותי הולכה וטיפול מבלי שיש לו רישיון".
<דוד וינברג: זה משהו אחר.
<תומר רוזנר: זה לא משהו אחר.
<קריאה: זה המרחבי.
<קריאה: בתוך התחום שלו ממשיך מה שהיה.
יעקב אשר: זה השתנה בגלל הסכמות נוספות.
<מירה סלומון: אם אפשר להסביר, כבר עכשיו להציף, אפילו שנקרא את זה מאוחר יותר.
<מירה סלומון: הסכמנו שתאגידי מים וביוב שהיום פועלים בתחום ההולכה והטיפול יקבלו רישיון הולכה וטיפול ואז הם לא יהיו חברת ביוב, הם לא יהיו האחת המרחבית האפשרית, אלא הם יהיו בעלי רישיון הולכה וטיפול.
<תומר רוזנר: אבל זה לא מה שכתוב בסעיף הקודם.
<תומר רוזנר: בסעיף קטן (א) כתוב שתהיה חברת ביוב אחת.
<מירה סלומון: יש לנו רישיון הולכה וטיפול, ויש לנו רישיון לחברת ביוב.
<מירה סלומון: רישיון חברת ביוב יינתן אחד.
<תומר רוזנר: רגע, אתם מדברים רק על תאגידי המים.
<תומר רוזנר: יש לנו גם רשויות מקומיות שאינן מאוגדות ונותנות את השירותים האלה.
<מירה סלומון: נכון, בהוראת המעבר שמדובר בה יתייחסו גם לאיגודי ערים וגם למועצות אזוריות.
<תומר רוזנר: לא רק איגודי ערים.
<תומר רוזנר: כל רשות מקומית.
יעקב אשר: רשות מקומית שעושה את זה בלי איגוד ערים ובלי תאגיד.
<תומר רוזנר: צריך להבהיר שהמצב הקיים נשמר כל עוד הוא לא השתנה.
<תומר רוזנר: כלומר, מי שנותן היום שירותי ביוב כאלה, שירותי הולכה וטיפול, ימשיך לתת אותם גם לאחר החוק.
<דוד וינברג: אבל הוא מקבל רישיון.
<תומר רוזנר: הוא מקבל אוטומטית רישיון.
<תומר רוזנר: זה לא כל-כך פשוט כי זה מה שהטריד את השלטון המקומי וזאת השאלה.
<דוד וינברג: בסדר, הגענו שם להסכמות.
<דוד וינברג: אנחנו נקרא אותן.
<תומר רוזנר: בואו נדבר עליהן עכשיו כי זה חשוב.
<מירה סלומון: הגענו להסכמות על המהות.
<תומר רוזנר: יש לנו היום איגוד ערים שנותן שירותי הולכה וטיפול.
<תומר רוזנר: יש לנו גם רשויות מקומיות, שאתם קוראים להן מרדניות, שעוסקות בנושא הזה.
<שלמה דולברג: לא, החוק מאפשר להן את זה היום, אתה יודע, עד 2018.
<דוד וינברג: הוא לא מאפשר להן, אבל אנחנו לא קוראים להן "מרדניות".
<מירה סלומון: היועץ המשפטי של הוועדה אומר דבר פשוט מאוד.
<תומר רוזנר: רגע, עוד לא אמרתי כלום, אני עוד באמצע השאלה.
<תומר רוזנר: אתם אומרים שהעיקרון הוא שיקבלו רישיון.
<תומר רוזנר: זה לא כל-כך פשוט כי הם עובדים לפי תנאים מסוימים שהם עובדים לפיהם היום.
<תומר רוזנר: אני לא רואה מצב, וזה צריך להיות ברור, שעכשיו יתחילו להטיל עליהם תנאים חדשים.
<תומר רוזנר: הרישיון יהיה מותנה בתנאים חדשים, יהיו פתאום הוראות חדשות.
<תומר רוזנר: המצב הקיים צריך להישמר גם לפרטיו, לא רק לגבי עצם זה שהם יקבלו רישיון.
<דוד וינברג: זה לא ההסדר שלנו.
<תומר רוזנר: אז השלטון המקומי יגיד את דעתו.
<דוד וינברג: השלטון המקומי אמר את דעתו.
<מירה סלומון: אנחנו דיברנו על המהות.
<מירה סלומון: לא דיברנו על הנוסח.
יעקב אשר: גם הוא לא מדבר על נוסח.
יעקב אשר: אולי תציגו את ההסכמות שאליהן הגעתם.
<תומר רוזנר: אם הם מסכימים – סבבה.
<מירה סלומון: אמרנו אתמול, אקרא במדויק את ההסכמה שאליה הגענו, שמי שפעל בתחום הולכה וטיפול ערב הפעלת החוק יקבל אוטומטית רישיון הולכה וטיפול.
<מירה סלומון: בנוסח שהועבר, שטוענים שהסכמנו לו ושהכול בסדר, מדובר על כך שמי שקיבל רישיון ערב החוק יקבל את הרישיון באופן אוטומטי.
<תומר רוזנר: זה לא מתאים.
<מירה סלומון: הפער שעמד עליו היועץ המשפטי של הוועדה בין מה שסיכמנו עליו לבין מה שמנוסח, קיים.
<מירה סלומון: אנחנו צריכים לקבל לגביו החלטה.
<שלמה דולברג: אני לא מבין את ההערה של תומר רוזנר.
<תומר רוזנר: אני אומר שאיגוד ערים "דן" לא עובד לפי רישיון הולכה וטיפול.
<תומר רוזנר: מחר יגידו לו: נכון שניתן לך אוטומטית רישיון הולכה וטיפול אבל יש לנו כל מיני תנאים.
<תומר רוזנר: או לא לפי החוק.
<שלמה דולברג: אני לא מבין את הטענה.
<תומר רוזנר: שגם הם צריכים להמשיך.
<שירה ברגמן: לתקופת מעבר מסוימת זה סביר.
<תומר רוזנר: תחליטו אם זה וולונטרי או לא וולונטרי.
<תומר רוזנר: אתם לא יכולים לאחוז בחבל בשני קצותיו.
<שירה ברגמן: זה וולונטרי לחלוטין.
<שירה ברגמן: הרישיון יינתן לו, אבל להגיד שאי אפשר אי-פעם לשנות תנאים ברישיון לנצח?
<שירה ברגמן: זה נראה לי לא סביר.
<שירה ברגמן: איך אנחנו מקדמים את המשק הזה?
<שירה ברגמן: זה יהיה לתקופת מעבר.
<תומר רוזנר: זה בסדר, אבל הם צריכים לדעת שזה ההסדר עכשיו.
<תומר רוזנר: זה תקופת מעבר.
יעקב אשר: אם זה מתוחם בתקופת מה, בסעיף מעבר, אין לנו שום בעיה.
<תומר רוזנר: אני ממקד את השאלה.
<תומר רוזנר: יש לנו סוגים שונים של גופים שפועלים היום בתחום ההולכה והטיפול.
<תומר רוזנר: אתם רוצים שהגופים האלה ימשיכו לעסוק באותם תחומים כפי שהם עסקו עד היום ולכן אתם רוצים שהם יקבלו רישיון.
<תומר רוזנר: עלתה השאלה, ברור שתנאי הרישיון יכולים להיקבע עכשיו מחדש, ואת זה אנחנו לא רוצים, אנחנו רוצים שהם ימשיכו לתפקד באותם תנאים שהם תפקדו קודם.
<תומר רוזנר: אבל אומרים נציגי הממשלה, ובצדק, שלא מתקבל על הדעת שנכבול אותם עכשיו לנצח באותם תנאים שהיו היום.
יעקב אשר: בעוד שנים יהיו התפתחויות אחרות.
<דוד וינברג: אחרת, לשם מה הרישיון בעצם?
<תומר רוזנר: כי אתם קבעתם הוראה שלא יפעל אדם בתחום הזה ללא רישיון.
<שלמה דולברג: לכן הצעתי כאן בסיס, כי חקיקה ראשית קיימת רלוונטית לטיפול בביוב צריכה להיות ה-benchmark לעניין הזה.
<שלמה דולברג: זאת אומרת, יש כללי טיפול בביוב.
<שלמה דולברג: מי שמטפל בביוב עובד לפי כללים מסוימים שנקבעים בחקיקה הראשית.
<שירה ברגמן: החקיקה הראשית על הביוב היא משנות החמישים, היא מאוד ארכאית.
יעקב אשר: אתה רוצה להשאיר את התנאים לרישיון לנצח?
<דוד וינברג: יש את ועדת ענבר שמחייבת טיפול מסוים, מט"שים מסוימים.
יעקב אשר: אבל אם תקום מחר ועדה אחרת שתשנה את תנאי הרישיון לסוגים כאלה?
<דוד וינברג: אם המדינה תקבע חקיקה ראשית חדשה זה מחייב את כל מי שמטפל.
<תומר רוזנר: הרעיון הוא שהמשטר הקיים יימשך כל עוד לא מקימים חברות ביוב.
<דוד וינברג: אסביר את הרעיון ומה חידדנו עם השלטון המקומי.