GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: 145ה'.
אני ממשיכה: (3) בתוספת השלישית, בסעיף 1(א), בהגדרה "מימוש זכויות" בפסקה (1), בסופה יבוא "ואולם לא יראו כמימוש זכויות אישור בקשה לפי סעיף 145ה';";
יעל כהן-פארן: 145ה'?
<תומר רוזנר: היתה טעות בהפנייה.
<תומר רוזנר: זה הסעיף שדנו בו קודם.
<תומר רוזנר: אישור של שינוי שימוש.
קטן יבוא: "(ד) על אף הוראות סעיף קטן (ג), מתן היתר לשימוש למטרת עסק, החורג מהיתר או מתכנית, או מתן אישור לפי סעיף 1145ה' לחוק לא יותנה בתשלום ההיטל או אותו חלק ממנו המגיע אותה שעה על פי תוספת זו בשל אותם מקרקעין, או במתן ערובה לתשלום כולו או מקצתו.
קטן יבוא: "; (5) בסעיף 18, במקום "הארנונה הכללית של אותה רשות מקומית;" יבוא "הארנונה הכללית של אותה רשות מקומית, ולעניין היטל המגיע כתוצאה ממתן היתר לשימוש למטרת עסק החורג ממטרת התוכנית, תחול על גבייתו פקודת המסים (גבייה)0, כפי שהוטלה על גביית ארנונה כללית".
<תומר רוזנר: אני אסביר את השינויים המבוקשים בכל הנוגע לתוספת השלישית לחוק שעניינה היטלי השבחה.
<תומר רוזנר: השינוי הראשון אומר שבקשה שאנחנו דנו בפרטים שלה קודם, של אישור לשינוי שימוש, לא תיחשב מימוש זכויות, קרי – ההשבחה שתיווצר במצב הזה לא מתבטלת אלא היא תיגבה במימוש הזכויות הבא.
<תומר רוזנר: כלומר, אם יש מכר של המקרקעין או היתר בנייה חדש למקרקעין, אז יגבו את ההשבחה שנובעת גם מאישור שינוי השימוש.
יעקב אשר: גם אם לא יהיה שימוש אחר כך, שיעשו את זה - - -חנות פלאפל 4 שנים, סוגר אותה.
יעקב אשר: עכשיו אני הולך לממש.
יעקב אשר: אין פלאפל כבר.
<תומר רוזנר: אין שום בעיה.
<תומר רוזנר: גם במכר ראשוני לפי תוכנית, לא בודקים את השימוש בפועל, בודקים מה מותר לעשות.
<תומר רוזנר: כשאני מוכר נכס שמותר לו לעשות שימוש גם למגורים וגם לעסק, ועדיין לא ביקשתי היתר בנייה - - - אני אסביר: ההשבחה שנוצרה כאן, כשמודבר בשימוש תואם תוכנית, ההשבחה נוצרה בעת שאושרה אותה תוכנית.
<תומר רוזנר: עכשיו השאלה מתי גובים את היטל ההשבחה.
<תומר רוזנר: אם עשיתי מכר לפני שיש היתר בנייה יגבו ממני את המימוש של כל השימושים המותרים בתוכנית, גם אם לא השתמשתי בהם.
<תומר רוזנר: המצב שבו גובים חלקית הוא כאשר ניתן כבר היתר בנייה והוא מוגבל לשימוש מסוים.
<תומר רוזנר: אז אומרים שההשבחה שלה מוגבלת לאותו שימוש שהותר, ובמימוש הבא, אם יתירו לך שימוש אחר, כמובן שיש לשלם היטל השבחה על אותו שימוש אחר, גם אם בפועל לא נעשה השימוש.
<תומר רוזנר: מסתכלים על מה מותר לעשות.
יעקב אשר: מסתכלים על היתר - - - או מתוכנית - - -
<תומר רוזנר: השינוי השני, שהוא בסעיפים הבאים – מתייחס למועד התשלום, כאשר יש לנו שימוש חורג מתוכנית או מהיתר.
<תומר רוזנר: היום המצב הוא שרשות הרישוי מתנה את מתן ההיתר לשימוש החורג, בין אם זה שימוש חורג מתוכנית ובין אם זה שימוש חורג מהיתר – בתשלום בפועל של היטל ההשבחה.
<תומר רוזנר: מה שאומרת הממשלה, וכפי שהציג ניצן קודם – ההליך הזה של בירור השומה עלול לערוך זמן רב, ולכן מציעה הממשלה שבמצב הזה לא יותנה מתן ההיתר לשימוש חורג מתוכנית או מהיתר בתשלום היטל ההשבחה, וכחלף לביטול ההתניה הזו שהיא אמצעי גבייה מאוד מאוד יעיל, כמובן, מבקשת הממשלה להתיר לרשויות המקומיות להשתמש בפקודת המסים – גבייה, כפי שמותר להם להשתמש בה לגבי גביית ארנונה כללית.
יעל גרמן: רק שלא צריך לעכב, ויעקב, אתה יודע מה היינו עושים במקרים כאלה.
יעל גרמן: היינו אומרים – קודם כל תשלמו 50% ערבות, וזה לא צריך לעכב - - - השאלה, אם רוצים פה לייעל – אז לייעל.
יעל גרמן: אם רוצים גם להקשות על העיריות, זה דבר שמקשה על העיריות.
יעקב אשר: איפה מנכ"ל משרד הפנים?
יעקב אשר: תצטרך מחלקת גבייה לא קטנה.
<אריאל יוצר: אני מתייחס בכוונה לסעיף השני, שהוא נראה לי - - -.
יעקב אשר: הוא מאוד טעון, כי הוא יכול להיות סעיף עם משמעויות כספיות אדירות, כי זה בתוכנית, זה לא על שימוש חורג בהיתר.
<אריאל יוצר: אני לא חושב שהן לא מטורפות ולא אדירות.
יעקב אשר: שימוש חורג מתוכנית?
יעקב אשר: זה לקחת מפעל ולהפוך אותו עכשיו לחניון.
יעקב אשר: "דובק" בבני ברק.
<אריאל יוצר: נראה לי שהמנגנון היום שבא ואומר – לא תקבל רישיון עסק בגלל שלא שילמת היטל השבחה, הוא מנגנון מעוות.
<קריאה: אבל זה לא מה שקורה.
<אריאל יוצר: פעם אחת ההגבלה היא על השימוש החורג, והשימוש החורג - - -את הרישיון עסק, אני מכיר את זה מצוין.
<אריאל יוצר: המגבלה הזו, בפועל, שלא מאפשרת לעסקים להוציא רישיון עסק בלי לשלם – היא מגבלה מאוד בעייתית ומקשה.
<אריאל יוצר: עכשיו, להצעה שאת הצעת, שאומרת – שלם 50%, ו-50% תביא ערבות, ערבות משמעה כסף.
<אריאל יוצר: זה יכול להיות חד משמעית – כשאני שם ערבות אומרים לי – אוקיי, ערבות - - -
יעקב אשר: אם אתה שם חלק מהסכום, אם אתה לוקח את הסכום שכנראה יש שם היטל השבחה, אז אתה לוקח 50%.
<קריאה: ואם בסוף אין היטל השבחה?
<אריאל יוצר: הייתי מבין, אולי, במידה מסוימת טענות אם היינו אומרים – אל תתנו, ולא - - -.
<אריאל יוצר: נתנו פה כלי גבייה שבעיניי הוא כלי גבייה מאוד אפקטיבי.
<אריאל יוצר: היום - - -תאמין לי, אני יושב על כל הנתונים.
<עופר בן אליעזר: אתה יודע כמה כסף יוצא על זה?
<אריאל יוצר: והרשויות, רובן ככולן גובות מאוד מאוד יפה.
<אריאל יוצר: הם עושים את זה בעזרת פקודת המסים – גבייה, שמאפשרת להם כלים מאוד אפקטיביים.
<אריאל יוצר: אני חושב שלבוא ולהגיד – אני תופס את בעל העסק כשבוי עד שהוא לא משלם את הסכום שאני - - -
יעל גרמן: אני רוצה לשאול אותך – החצי השני, ה-50% הנוספים דרך ה - - -
<אפרת ברנד: יש מקרים שאנחנו מכירים מהרשויות המקומיות, דווקא בגלל המנגנון של שמאי, שמאי נגדי ושמאי מכריע, שבסופו של דבר השומה הראשונה שמוציאים, במקרה הקיצוני היא בכל אפס, ולפעמים היא אחרת.
<אפרת ברנד: זאת אומרת, זה או להטיל על בעל עסק הערכה כלשהי שעוד לא עברה את המנגנון של השמאות ומראש היא הוציאה - - - לגבי 50% - - -
יעקב אשר: אני אשאל אותך שאלה אחרת, מהצד השני, הקיצוני גם כן - אנחנו מכירים שמאויות אפס שמול השמאות הזו גם 10 מיליון - - - מכירים גם את הפטנטים האלה.
יעקב אשר: השאלה יכולה להיות גם הפוך: אני עכשיו מבקש לפתוח עסק, אני עושה את כל התהליך הזה, וביקשתי את העסק ל-3 שנים, 4 שנים.
יעקב אשר: כל התהליך הזה של שמאות, שמאות נגדית וכל זה – יכול לקחת, עם בתי המשפט והכל – ברוטו שנתיים או אולי אפילו 3 או 4.
יעקב אשר: אני כבר אסתלק מהמקום, וארוץ עם השומה ועם הכל.
יעקב אשר: יש פה גם צד שני למטבע, וצריך לחשוב עליו.
<אפרת ברנד: אז אני כאן תוהה לגבי המועד הקובע - - -
<תומר רוזנר: היא מדברת נגד הצעת החוק?
<אפרת ברנד: אני בעד, אבל אני אומרת – יש פה עניין של השמאות, לא רק של מועד התשלום אלא המועד שתא מחשב את הדלתא.
<אפרת ברנד: שוב – כל גרירת הרגליים, כמו שאתה אומר, השמאים וכן הלאה, בוא נגיד שצריך ליצור שלבעל העסק יהיה - - - אם אנחנו נגיד ממתי מחשבים את השומה או ממתי הוא חייב - - - אם נניח החוק נוצר ביום שיש שומה סופית או אם החוק נוצר - - -אני לא יודעת, אבל זה יכול להשפיע.
<תומר רוזנר: החוב נוצר כשיש שומה סופית, חלוטה.
<אפרת ברנד: אז יכול להיות מצב שהעירייה תהיה חייבת לו.
<אפרת ברנד: ונצטרך להשיב לו.
<חוה מנדרוביץ: אפשר לומר משהו, מבחינת היטל השבחה?
<חוה מנדרוביץ: כיום קורה שהגבייה של היטל השבחה היא סלקטיבית, כלומר – עסקים שאינם טעוני רישוי אינם נדרשים לשימוש חורג או להיטל השבחה, או לפחות לא אוכפים את זה עליהם.
<חוה מנדרוביץ: אז בעל נכס לא רוצה לשלם היטל השבחה – הוא ישכיר לחנות נעליים, חנות בגדים, חנות תיקים, וכיוצא בזה, אבל כשיגיע חנות פלאפל והוא יידרש להוציא רישיון עסק, פה הוא יהיה בן ערובה.
<חוה מנדרוביץ: בעל הנכס לא שילם היטל השבחה – אתה לא יכול להוציא רישיון עסק.
<חוה מנדרוביץ: את האכיפה הסלקטיבית הזו אנחנו רוצים לתקן פה.
<קריאה: אבל לא דרך זה.
<חוה מנדרוביץ: לא יותנה.
<חוה מנדרוביץ: לא אמרנו אל תגבו.
<חוה מנדרוביץ: כמו שאתם גובים מחנות נעליים, תגבו גם מחנות פלאפל.
<עופר בן אליעזר: אחד, צריך לזכור שברוב המקרים, לא בכולם – ברוב המקרים מי שמשלם את היטל ההשבחה זה בעל הנכס ולא בעל העסק.
<תומר רוזנר: הפוך בדיוק.
<תומר רוזנר: החבות היא עליו, אבל הוא לא משלם.
בסדר, אני מתקן: הדבר השני – מה לעשות שהיטל השבחה הוא חלק מהעמודים, ויש שם הרבה כסף, כשכל בעל עסק מקים או כל בעל עסק בונה הוא יודע שיש אותו, כמו שהוא בא לשלם שכירות וכמו שהוא בא לעשות את העסק או המסעדה שלו, וכו'.
בסדר, אני מתקן: הדבר הנוסף, יש מנגנונים שאפשר להתגבר עליהם בצורה אחרת ולא בפטור מלא מהדבר הזה, ולך תחפש את הכסף – כמו ה-50%, או אם רוצים מנגנונים אחרים שאפשר לשבת ולדבר עליהם.
בסדר, אני מתקן: הדבר השלישי, יודע כבודו, ומכירה את זה טוב מאוד גם חברת הכנסת גרמן שהיתה ראש עיר – מערכת הגבייה שהיא בגבייה המנהלית הרגילה עולה הון עתק לרשויות המקומיות.
בסדר, אני מתקן: כל מי שחושב שלא – הוא טועה.
בסדר, אני מתקן: היא קיימת אמנם, אבל היא עולה הון עתק.
בסדר, אני מתקן: יש מנגנון היום שמאפשר לנו לקבל את מה שמגיע ומה שחייב הנישום על פי דין בצורה מסודרת, אני לא מבין למה להפר את האיזונים האלה.
בסדר, אני מתקן: לא צריך לעשות את זה, בצורה חד משמעית.
בסדר, אני מתקן: בסך הכל הכסף הזה תורם לפיתוח אותו עסק – היטל ההשבחה הזה משביח את הנכס והוא גם נותן לנו - - -
יעל כהן-פארן: היטל ההשבחה מועלה כאן כחסם, נכון?
יעל כהן-פארן: ברור שאנחנו לא רוצים לפגוע ברשויות שצריכות לקבל את היתרון מכך שיש עסקים בתחומן, אבל צריך למצוא פה את האיזון.
יעל כהן-פארן: מצד אחד רוצים - -
יעל כהן-פארן: - - אז בואו תמצאו את הפתרון.
יעקב אשר: היתה הצעה של חברת הכנסת גרמן שדיברה על חצי תשלום וחצי – לא ערבות, אלא - - -
יעל גרמן: החצי השני ייכנס לתוך - - - שהארנונה הכללית של אותה רשות מקומית, במקום זה יבוא: הארנונה הכללית של אותה רשות מקומית ולעניין ההיטל המגיע כתוצאה ממתן היתר לשימוש למטרת עסק החורג מהיתר ומתוכנית, ועל ידי כך אנחנו פתרנו את הבעיה.
יעל גרמן: אני אומרת שבמקום ערבות, אם לבן אדם אין כסף והוא צריך להשכיב את הכסף בבנק זה אולי באמת מכביד עליו – את המשך החוב להכניס לאותו סעיף שמאפשר - - - גבייה מנהלית, בקיצור.
יעקב אשר: זה באופן אוטומטי ככה.
יעל גרמן: הם באו ואמרו – ההצעה של האוצר היתה כזאת: אל תשלמו, אנחנו לא רוצים שבעל העסק יסתבך עם שומה ושומה נגדית ועל ידי כך - - -
יעקב אשר: כן יהיה תנאי – תשלום.
יעקב אשר: 60% אם תרצו, 50% אם תרצו - - -
<אריאל יוצר: אנחנו מדברים פה על היטל השבחה שזה בעצם על משהו פרמננטי, משהו קבוע.
<אריאל יוצר: ההיקף שאנחנו - - - זכות קבועה לשימוש חורג.
<אריאל יוצר: כאן, בעל העסק רק מתחיל לעבוד, הוא לא יודע כמה זמן הוא נשאר שם ובמקרים רבים הוא נשאר רק שנה-שנתיים, ובפועל הוא שילם מראש על לנצח היטל השבחה.
<אריאל יוצר: אבל בעל הנכס נשאר, הוא לא הולך, ובפועל זה הולך על בעל הנכס ואז בעל העסק נהייה בן ערובה של בעל הנכס ושל היטל ההשבחה הזה.
<אריאל יוצר: את הנתק הזה רצינו ליצור.
יעקב אשר: בואו נעשה פה סדר.
יעקב אשר: כולנו מסכימים שיש פה צורך לאזן בין החשש שלנו שהכלי הזה הופך לחסם ובין מה שמגיע לרשות ושמישהו אחר לא יעשה - -
<קריאה: ובין חסם לפיתוח כי לא יהיה כסף לפתח.
יעקב אשר: אני הצעתי לתומר רוזנר שאולי אפשר לקבוע – מאחר שמדובר פה בשימוש חורג - - - קודם כל, 50% או 60%, מה שנחליט – משולם מייד.
יעקב אשר: החלק השני ישולם לאחר גמר ההליך תוך Xזמן מגמר ההליך ואם לא – ההיתר פוקע, כי זה שימוש חורג, זה לא היתר רגיל שאני צריך לשאת - - -
<קריאה: יש לי שאלה לרשויות המקומיות – אתם תדעו לתת הערכת שומה?
יעקב אשר: אני מבקש – מנהל התכנון ובמיוחד הייעוץ המשפטי של משרד הפנים, תנסו לגבש רעיון על רוח שני הדברים: הרעיון של יעל גרמן והרעיון שלי יחד עם תומר רוזנר.
יעקב אשר: אני חושב שהרעיון הזה הוא מפחיד יותר כי במידה מסוימת הוא יגמור לבן אדם את העסק שלו, וכו'.
יעקב אשר: מה שכן, צריך לדעת איזה מועדים, איך להגדיר את המועדים האלה.
יעקב אשר: המועד של ההערכה של השומה הנגדית.
<קריאה: מתי הוא הופך להיות חלוט?
<תומר רוזנר: מתי הוא הופך להיות חלוט – זה מאוד ברור.
<תומר רוזנר: אם יש זכות ערר אז הוא לא חלוט, ואם עבר המועד להגשת ערר ולא הוגש ערר – אז החוב - - -
<קריאה: למה לא הגורם המקצועי שאמר את דברו, או שמאי מכריע או ועדת ערר?
<קריאה: המילה "חלוט" היא מאוד בעיייתית כאן כי העסק כבר התחלף, התגלגל 10 פעמים ואנחנו לא נגבה על העסק הראשון.
יעקב אשר: רבותי, מאחר ואנחנו בעוד 2 דקות מסיימים את הדיון – אנחנו נחזור לכאן בשעה 13:30.
יעקב אשר: עד אז תנסו להגיע להסכמים פרקטיים אם אפשר גם יחד עם השלטון המקומי, כדי שנבוא עם דבר שהוא לא יהיה חד צדדי ולא נכון גם.
שרן השכל: זה אמנם לא מתחבר ספציפית למה שנדון עכשיו על ההיטלים, אבל יש לזה משמעות מאוד גדולה, משום שלפעמים היטל ההשבחה הוא החסם הראשי שעוצר היום את הגגות הסולאריים בישראל.
שרן השכל: אני הגשתי הסתייגות בנושא הזה משום שלא רק צריך להסיר את הרגולציה ואת הפיקוח והרבה מהחסמים שעומדים בפני העסקים מבחינה כללית, אלא אני רוצה לדבר גם על עסקים שמעוניינים גם להיות עסקים ידידותיים לסביבה, עסקים שהם ירוקים יותר.
שרן השכל: אנחנו יודעים שהעסקים האלה משלמים גם ככה ביוקר כאשר הם רוצים למחזר, להשתמש באנרגיה חלופית ודברים כאלה.
שרן השכל: לכן, זו ההסתייגות שלי - - -
<קריאות: זה נושא חדש.
<יהודה זמרת: זה נושא חדש.
שרן השכל: זה לא נושא חדש.
<תומר רוזנר: מר זמרת, תן לחברת הכנסת לסיים.
<תומר רוזנר: אם אתם טוענים טענת נושא חדש – אנחנו נבקש בצורה פורמלית, מה שנקרא.
שרן השכל: לכן, גם כאשר עסק מעוניין להיות יותר ידידותי לסביבה, אנחנו צריכים גם לבוא לקראתו כי בסופו של דבר כולנו משלמים על זה וכולנו מעוניינים שתהיה לנו סביבה יותר נקייה ופחות מזוהמת.
שרן השכל: ההסתייגות הזו בעצם אומרת שאנחנו מוסיפים פטור מהיטל השבחה לגגות סולריים.
שרן השכל: כיום הגגות קיימים.
שרן השכל: הם אינם גורמים לשום שינוי בתשתית ולא יוצרים שום צורך תכנוני ייחודי.
שרן השכל: מדובר במתקנים סטטיים שמכסים גגות שוממים.
שרן השכל: כאשר אנחנו רוצים את הפטור הזה מהיטל השבחה אנחנו ספציפית רוצים פטור מפנלים סולריים על גגות.
שרן השכל: את היטלי ההשבחה מחויבת הוועדה המקומית לגבות גם ממי שבכלל לא תכנן להקים ולא רוצה להקים גג סולרי.
שרן השכל: היטל ההשבחה נגבה בעת מכר המקרקעין גם אם אין באתר גג סולרי היום.
יעקב אשר: היום גובים היטל השבחה על - - -
שרן השכל: כן, אדוני.
יעל גרמן: על הפוטנציאל.
שרן השכל: גביית היטל על גג סולרי שלא קיים יוצרת בעצם אבסורד.
שרן השכל: דרישת ההיטל יוצרת גם ביורוקרטיה ממושכת והוצאות וההיטל מפחית את כדאיות הגג הסולרי, יוצר חוסר ודאות ומבריח בפועל צרכני חשמל מהתחום.
<תומר רוזנר: את רוצה לקרוא את ההסתייגות שלך?
שרן השכל: כן, ואני גם רוצה לנמק אותה לפני כן.
שרן השכל: השימוש בגגות להפקת חשמל מאנרגיית השמש הוא בעל פוטנציאל לספק עשרות אחוזים מצריכת החשמל בישראל.
שרן השכל: חלק גדול מהפוטנציאל בגגות נמצא בגגות בינונים וגדולים, לרבות אלה של שטחי תעשייה ומסחר.
שרן השכל: לא כל עירייה תובעת בפועל היום את היטל ההשבחה עבור הגגות הסולריים כי מבינים שאנשים לא ירצו לעשות את זה, אבל ישנן כמה רשויות שכן גובות את זה.
שרן השכל: למשל, היה בירושלים, באשדוד, בקרית מלאכי ומקומות נוספים – הם קיבלו דרישה לתשלום בגובה של עשרות ואף מאות אלפי שקלים.
שרן השכל: הדבר הזה מונע מעסקים בעצם לבוא וליצור עסק שהוא ידידותי לסביבה יותר, שעומד בקנה אחד עם המדיניות הממשלתית של הורדת והפחתת זיהום האוויר.
שרן השכל: המצב האבסורדי הזה היום יוצר חוסר ודאות והוא תורם לביטול עסקאות רבות.
יעקב אשר: שכנעת אותנו שיש פה הרבה היגיון.
יעקב אשר: יש כרגע גם בוועדת הכספים בנושא הזה - - - תגישי הסתייגות ונראה אם זה נושא חדש או לא.
יעקב אשר: תעבירי אותה חתומה.
שרן השכל: אני מתייחסת לסעיף 3, בעצם, שמבקש את הפטור מהיטל השבחה.
יעקב אשר: את לא מגבילה את זה בגודל?
יעקב אשר: גם אם זה משהו ענק?
שרן השכל: הגג מוגבל.
יעקב אשר: הגג של הכנסת כבר פנוי.
יעקב אשר: יש גג סולרי.
<יהודה זמרת: צריך לגבות מהכנסת.
<יהודה זמרת: יחסלו את הגג הסולרי של הכנסת, גם.
יעקב אשר: אם אני איש עסקים ויש לי בניין בגודל של הכנסת ואני הולך עכשיו ועושה גג סולרי על כל המתחם הזה – ועל זה אני לא צריך לשלם היטל השבחה, למרות שאני הולך לעשות יש ים של כסף על העניין הזה?
שרן השכל: זה לא ים של כסף, זה בדיוק העניין.
<יהודה זמרת: 10 שנים החזר השקעה, חברים.
<יהודה זמרת: ברמה הפורמלית, הצעת החוק הזו לא היתה בעלת - - - אנחנו עוד רבים כרגע על מנגנון להבטיח את הכסף.
<יהודה זמרת: לא ויתרנו על הכסף.
<יהודה זמרת: ההצעה הזו בעצם מבקשת להרחיב את הפטורים תוך פגיעה כספית.
<יהודה זמרת: אנחנו יכולים להתווכח על ההיקף שלה ועל המשמעות שלה ואפשר להסביר לה ההיטל מוצדק או לא.
<יהודה זמרת: היטל ההשבחה לא נקבע בגין העלות האמיתית שאתה מטיל על תשתיות.
<יהודה זמרת: לעתים - - - תשתיות קיימות.
<יהודה זמרת: אתה משנה על מנת שיהיה צדק חלוקתי, בגלל שאתה מרוויח משהו או לא מרוויח- שאלות כבדות.
<יהודה זמרת: ניתן לטעון שזה נושא חדש - - -
<קריאה: תגבו גם על דודי שמש.
<קריאה: משרד הפנים מחסל את האנרגיה הסולרית על גגות.
<קריאה: שכולם יידעו את זה.
יעקב אשר: חברים, אנחנו חייבים לסיים.
יעקב אשר: יש פה דיון על נגישות.
יעקב אשר: הגיעו אנשים מוגבלים וצריך לכבד את זה.
<תומר רוזנר: המשמעות היא שהוועדה לא תוכל להצביע על הסעיף הזה בישיבתה היום כיוון שהנושא יצטרך לבוא בפני ועדת הכנסת.
<תומר רוזנר: זו הסתייגות לסעיף, ואתה לא יכול להצביע על הסעיף – מה לעשות?
<תומר רוזנר: המשמעות הנוספת היא שלקראת הדיון בוועדת הכנסת יצטרך שר הפנים להגיש, על פי תקנון הכנסת, מכתב חתום בידי השר.
<תומר רוזנר: יכול להיות שהישיבה תהיה בעוד זמן קצר.
יעקב אשר: אני חושב שצריכים לדחות את העניין הזה של כן נושא חדש או לא נושא חדש.
יעקב אשר: נדון בהסתייגות - - -תשקלו את העניין, תראו אם יש - - -
דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא התמודדות הרשות לכבאות והצלה והגופים השונים עם גל השריפות והנושא השני שהגדרנו אותו הוא תקצוב יצירת קווי חיץ למניעת שריפת יער, ישיבת מעקב.
דוד אמסלם: הנושא הזה בא במסגרת יום ההצדעה למערך הכבאות וההצלה שיזמה אותו חברת הכנסת נאוה בוקר.
דוד אמסלם: נאוה, קודם כל, תודה רבה לך על כל היוזמה והדחיפה.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה יום בכנסת ולא רק בוועדה הזאת אלא בשאר ועדות הכנסת.
דוד אמסלם: השר לביטחון פנים צריך להגיע יותר מאוחר.
דוד אמסלם: הוא כתב לי אתמול בלילה שהוא יאחר בגלל אילוצים אישיים.
דוד אמסלם: בכל מקרה, אני באופן אישי שמח על היום הזה.
דוד אמסלם: עבורי זאת הזדמנות גם לברך את כל מערך הכבאות ולוחמי האש על מה שקרה בתקופה האחרונה בכל השריפות שהתרחשו עלינו במדינת ישראל.
דוד אמסלם: אני באופן אישי בא מהשלטון המקומי ואני מלווה את המערך עת הוא היה בעיריית ירושלים.
דוד אמסלם: אני אומר לכם שהמערך הזה השתדרג ברמה מאוד משמעותית מאז הוא הפך להיות גוף ארצי, גם ברמת האמצעים, גם ברמת הרצינות, גם ברמה הזאת שהמדינה משקיעה אמצעים רבים דבר שלא היה בעבר, גם ברמת כוח האדם ובאמת שאפו לכם.
דוד אמסלם: זאת באמת הזדמנות פז מבחינתי להודות לכם.
דוד אמסלם: לרוב אנחנו לא נתקלים במערך הכבאות בהיקפים כפי שהתחוללו עלינו בתקופה האחרונה וטוב שכך.
דוד אמסלם: לכן הרבה פעמים יש גופים במדינה שהם עושים עבודה סיזיפית קשה מאוד אבל הם מאחור, הם לא נמצאים במודעות, הם בדרך כלל לא בפרונט ולכן לא כל כך כותבים עליהם, אבל לרוב אלה גופים שעושים עבודה מאוד קשה, מאוד סיזיפית, לרוב פחות מוערכים ובסופו של דבר כשאתה פחות מעורב, אתה גם פחות מקבל את האמצעים וגם את המשכורת ואחד קשור בשני.
דוד אמסלם: מדי פעם, כשיש איזשהו פיק, פתאום כולם נזכרים שהם נמצאים.
דוד אמסלם: מבחינתי באמת אתם אנשים מדהימים.
דוד אמסלם: כגוף עשיתם עבודת קודש, עבודה מאוד קשה, מסוכנת, פיזית, לא פשוטה ועל כך כל הערכתי.
דוד אמסלם: אני יכול להגיד לכם שאני מרגיש שכך הציבור במדינת ישראל תופס אתכם ואני חושב שהוא באמת מוקיר ומעריך אתכם באופן בלתי רגיל.
דוד אמסלם: אני מדבר על כל רמת הכבאים, מרמת הכבאי הבודד שלו אני נותן את הקרדיט הכי גדול בגלל שהוא בקצה תופס את הצינור, הוא מושך את הצינור, הוא נמצא מול האש, לו חם.
דוד אמסלם: ההוא במשרד, נכון שהוא מנהל גדול ופעם גם הוא היה כבאי כזה, אבל קודם כל שכבת הכבאים הבסיסית שהיא בעצם עושה את העבודה, לה באמת הערכה הכי גדולה מבחינתי.
דוד אמסלם: כמובן לכל מערך הפיקוד וכולי.
דוד אמסלם: יש לכם ועד עובדים שאני מכיר אותו באופן אישי, גם אנקורי ושאר החבר'ה, שהם תומכים בכם בשעות הקשות, גם ברמת הסנדביצ'ים, גם ברמת האכפתיות ואני רואה את הכול משולב אחד בשני בגלל שאתם באמת מתנהלים מבחינתי בהרבה גאווה.
דוד אמסלם: יש גם את הקטע האנושי והאישי ויש גם את הקטע המקצועי ועל כך הוקרה רבה ותודה רבה לכם.
דוד אמסלם: לפני שאני אעבור את רשות הדיבור אליכם, קודם כל אל ממלא מקום הנציב, אל השר עת יבוא ואל חברי הכנסת, בשם עם ישראל אני רוצה להודות לכם ולהגיד לכם שאנחנו אוהבים אתכם.
דוד אמסלם: אני כמובן לרשות
דוד אמסלם: כם גם בפן האישי וגם בפן המקצועי.
דוד אמסלם: ברשותכם, אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחברת הכנסת נאוה בוקר שמבחינתנו מובילה את ועדת המשנה בנושא הכבאות ויש לה גם נגיעה אישית לעניין.
נאוה בוקר: תודה רבה ליושב הראש דודי אמסלם על שנרתם ומקיים את הדיון הזה.
נאוה בוקר: אנחנו יודעים כמה נושא הכבאות וההצלה קרוב ללבך ולא מהיום אלא עוד הרבה לפני שנכנסת לכנסת.
נאוה בוקר: אני רוצה להודות לכל לוחמי האש שהגיעו לכאן היום, לאנשי כוחות הכבאות וההצלה.
נאוה בוקר: הגעתם לכאן היום במיוחד כדי שנוכל לומר לכם תודה ולא רק תודה על ההתמודדות עם גל השריפות האחרון ועל התפקוד שלכם אלא את היום הזה אני יזמתי הרבה קודם לכן, לפני נובמבר האחרון.
נאוה בוקר: אני חושבת שלוחמי האש מסכנים את החיים שלהם כדי להציל חיים אחרים.
נאוה בוקר: יש להם שדה קרב משלהם והם נלחמים באש, הם מסכנים חיים ומצילים חיים.
נאוה בוקר: בשנים האחרונות, מאז אסון הכרמל, חל מהפך גדול ושינוי עצום בתפקוד מערך הכבאות וההצלה וראינו את התוצאות הטובות של שיתוף הפעולה והסקת המסקנות בגל השריפות האחרון בנובמבר.
נאוה בוקר: אבל, חברים, המצב רחוק מלהיות מושלם.
נאוה בוקר: גם התכנית הרב שנתית שהייתה אמורה להתפרס בזמנו על פני חמש שנים, באוצר מתחו אותה לשש שנים.
נאוה בוקר: היא נפרסה על פני שש שנים במקום על חמש שנים ועדיין לצערי חסרות עשרות תחנות כיבוי ברחבי הארץ.
נאוה בוקר: חסר כוח אדם, חסר ציוד.
נאוה בוקר: יש שיפור אדיר, זה נכון, זה לא מה שהיה, אבל יש עוד הרבה מה להשלים.
דוד אמסלם: אני רוצה לומר עוד משפט.
דוד אמסלם: אני מודה לחברי הכנסת הנוספים שהצטרפו.
דוד אמסלם: זה לא טריביאלי אלא זה בגלל שאכפת להם.
דוד אמסלם: הם קמו מאוד מוקדם בבוקר כדי להגיע ודב, תודה רבה לך.
דב חנין: תודה לך אדוני היושב ראש ותודה לך על הדיון הזה והערכה לך נאוה, לא רק על היום הזה אלא באמת על הליווי של הנושא הזה לאורך כל ימות השנה.
דב חנין: בעיקר הרבה מאוד הערכה לכם הכבאים, אנשי ההצלה.
דב חנין: אנחנו ראינו בחודשים האחרונים כמה אתם אמיצים, כמה אתם מקריבים, כמה אתם מהווים מופת ביכולת שלכם להתגייס מול סכנות ואיומים מאוד קשים.
דב חנין: אדוני היושב ראש, כאשר אנחנו מתכנסים לדיון הזה, יש גל אדיר של שריפות בצ'ילה, בדרום אמריקה.
דב חנין: אנחנו מדברים שם על מאה שריפות ענק שמתוכן חמישים לא נמצאות עד עכשיו בשליטה.
דב חנין: זה אסון בממדים מאוד מאוד גדולים.
דב חנין: יש שם כמובן גם הרוגים והוכרז מצב חירום במדינה.
דב חנין: אבל זה מלמד על המציאות בה אנחנו נמצאים במאה ה-21.
דב חנין: אני מדבר על צ'ילה בדרום אמריקה, אנחנו עכשיו כאן בחורף ושם זה הקיץ.
דב חנין: אנחנו באזור שלנו נתקלנו בשלהי הקיץ בגל מאוד גדול של שריפות.
דב חנין: אנחנו מכירים כמובן את השריפות אצלנו אבל היו שריפות מאוד קשות בקפריסין וגם אנחנו בישראל נחלצנו לעזרה.
דב חנין: אני אומר את הדברים מכיוון שמציאות שבה נובמבר הוא חודש כל כך יבש, זו מציאות חדשה.
דב חנין: זו מציאות של המאה ה-21 והיא לא הייתה המציאות של המאה ה-20 ובמציאות הזו השילוב הזה שבין יובש קיצוני לבין משטר רוחות מאוד דרמטי, יכול להוביל אותנו למצבים מסוכנים וקשים גם בעתיד.
דב חנין: אני אומר את הדברים מכיוון שאני חושב שזאת צריכה להיות נקודת המוצא שלנו כשאנחנו מגיעים לעיסוק בנושא כמו שריפות.
דב חנין: אנחנו צריכים להבין שבעולם שלנו זה למרבית הצער לא דבר שיהיה חריג אלא זה דבר שיהיה יותר נפוץ ויותר רווח.
דב חנין: לזה אנחנו צריכים להיערך ועם זה אנחנו צריכים להתמודד, ויש הרבה דברים שאנחנו צריכים לעשות כבר עכשיו כדי להתמודד עם זה יותר טוב.
דב חנין: דיברה חברת הכנסת בוקר על הצורך בהמשך חיזוק מערך הכיבוי וההצלה ואני רוצה לדבר בקצרה על מה שצריך לעשות ביערות שלנו.
דב חנין: יש הרבה דברים שצריך לעשות ביערות שלנו.
דב חנין: אנחנו כמובן רוצים יערות ואנחנו רוצים ייעור, אנחנו לא רוצים מצב שלא יהיו לנו יערות אבל אנחנו צריכים לנהל אותם בצורה יותר טובה.
דב חנין: צריך לנהל משטר הרבה יותר הדוק של אזורי חיץ ביערות כדי שדלקה שמתפשטת ביערות, לא באמת תעוף במהירות ממקום למקום.
דב חנין: צריך לקדם באזורי היערות תשתיות מים שיאפשרו התמודדות עם שריפה כשהיא קורית, צריך לתחזק את הדרכים הקיימות וכבר שמענו וקראנו על הקושי שהיה לכוחות ההצלה והכיבוי להגיע באזורים מסוימים, צריך לייצר דרכים שיאפשרו להגיע גם אם הן דרכי עפר.
דב חנין: צריך לייצר באזורים רגישים מערכת של מתזים.
דב חנין: צריך לעשות משטר ניהול יותר נכון של היערות, לכרות עצים שהם דליקים במיוחד ואין בהם שום צורך.
דב חנין: צריך לעודד רעייה.
דב חנין: צריך דווקא לעודד רעייה ביערות כדי למנוע את המצב של העשבים האלה שהם דליקים מאוד.
דב חנין: משפט אחרון אדוני היושב ראש.
דב חנין: אני אומר בהרבה כאב ובהרבה צער שגל השריפות האחרון גם הוביל איזשהו גל מאוד מאוד עכור של האשמות שלפחות עד עצם היום הזה לא שמענו להן תימוכין אמיתיים.
דב חנין: אני ראיתי בהתרגשות רבה איך תושבים יהודים וערבים, וכבאים יהודים וערבים, נלחמים ביחד נגד השריפות ואני חושב שזה הדבר היפה, זה הדבר המעודד.
דב חנין: יכול להיות שהיה במקום כזה או אחר עבריין ופושע שהצית שריפה, אבל לא זה הדבר המאפיין ולא זה הדבר שאנחנו צריכים להתמקד בו.
דב חנין: אנחנו צריכים להבין שכולנו בארץ הזאת דואגים לארץ הזאת, רוצים בעתידה, בוודאי ובוודאי לא רוצים להחריב אותה או לשרוף אותה.
דוד אמסלם: לפני שאני אמשיך, אני רוצה בהזדמנות הזאת לבשר – אני מניח שחלק
דוד אמסלם: כם גם יודעים זאת, בוודאי הפיקוד – שגם בתמיכת השר וגם בזה שאנחנו התערבנו בעניין הזה, נכון לתקציב 2017 אנחנו ביטלנו את אגרת הכיבוי.
דוד אמסלם: עד היום בן אדם שנשרף ביתו וחרב כל עולמו, נשרף לו גם הארנק, אחרי שלושה-ארבעה חודשים שהוא עוד לא יודע איך להתאושש, הוא מקבל מכתבון קטן שאומר לו נא לסור ולשלם כמה אלפי שקלים בגין הכבאיות שהגיעו.
דוד אמסלם: דרך אגב, אני הובלתי את זה עת זה עלה מכם, מהפיקוד שלכם, ואתם אפילו התביישתם בזה והבנתם שזה לא נעים, אבל אין ברירה כי זה החוק.
דוד אמסלם: ברוך השם גם בשיתוף פעולה הדוק מתחילת הדרך עם השר לביטחון פנים גלעד ארדן אנחנו הבאנו את זה לכלל סיום בתקציב 2017 במסגרת חוק ההסדרים ובתקציב 2017 ביטלנו את הדבר הזה.
דוד אמסלם: באמת תודה רבה לכם גם על הדבר הזה בשם אזרחי מדינת ישראל.
עבדאללה אבו מערוף: כבוד היושב ראש, כבוד יושבת ראש ועדת המשנה שמובילה את הנושא.
עבדאללה אבו מערוף: ביום המבורך הזה שהוא הצדעה לאנשי הכבאות וההצלה אנחנו לא רק נסמן וי ונאמר שעשינו את היום ואמרנו לכם תודה על העבודה המבורכת שאתם עושים אלא נרצה לשמוע אתכם ולראות במה אפשר עוד לשפר.
עבדאללה אבו מערוף: יש עוד הרבה מה לשפר.
עבדאללה אבו מערוף: מבחינה מקצועית ומבחינת השטח, אתם אנשי השטח ואתם אלה שתחליטו מה.
עבדאללה אבו מערוף: לכן אני חושב שהעניין החשוב ביותר הוא לחזק את מערך הכבאות וההצלה בתקציבים וזו חובתנו, חברי דוד אמסלם, לפעול בהתאם דרך המשרד כדי לתת להם את כל המענה התקציבי כך שהתקציבים לא יהוו את המכשול או החסם לשפר, לחזק ולתגבר את מערך הכבאות וההצלה, אם זה בתחנות ואם זה בכל הדרכים בעבודה שלהם בשטח.
עבדאללה אבו מערוף: זאת חובתנו לא רק כפוליטיקאים אלא גם כאזרחים לעזור להם ולעשות הכול על מנת שהדרישות שלהם ייענו בהתאם ולא יהיו מכשולים תקציביים.
עבדאללה אבו מערוף: ביום הזה אני מברך ואני לא אכנס להיבטים אחרים ולא אכנס לעניין גל השריפות האחרון שאנחנו כבר מאחוריו.