GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: אנחנו כפי שאמרתי, כבר לא נמצאים בתהליך ההתדיינות, אבל כל תכנית שיבקשו מאתנו היתר רעלים למתקן כזה או אחר שצריך לייצר אמוניה או משהו אחר, אנחנו נשקול את זה לגופו.
זאב אלקין: כדאי לזכור שאחת מהבעיות העיקריות של המיכל, זה לא רק המיכל עצמו, אלא זה האנייה, ולכן אם יחזרו אלינו עם פתרונות עוד פעם עם אניות גדולות של האמוניה, אז תהיה אותה בעיה ונגיע לאותו מקום.
זאב אלקין: לכן, אני לא יודע מה התכנית שאתם מתכננים, תבואו, תציגו, ואנחנו נדון בזה לגופו של עניין בצורה מקצועית, אבל כדאי לשים לב לנקודה הזאת כי מיכל הפך לסמל, אבל אנייה בעייתית לא פחות, אולי יותר אפילו מהמיכל עצמו.
זאב אלקין: אני מאוד אשמח אם יימצא פתרון.
זאב אלקין: זה נכון שהמסר שלנו למשק שכל אחד צריך להתארגן בכוחות עצמו בכל מיני התאגדויות קטנות.
זאב אלקין: אבל יחד עם זאת, אמרתי, כתבנו את זה ואני חוזר על זה עוד פעם כאן.
זאב אלקין: לשלושת חודשי התארגנות, עד שהמשק לא התארגן, המיכל צריך לשאת את כל המשק כולו.
זאב אלקין: אמרנו את זה מפורשות, ואנחנו עובדים מאחורי זה.
זאב אלקין: זה חלק מהתנאים לאותו היתר רעלים, גם לירידה מתחת למלאי החירום, וגם לגבי הדרישה שלנו שכל צרכן יוכל להשתמש בשלושת החודשים האלה במיכל באופן חופשי, ולא יהיה מצב שכל תכולת המיכל תיסגר אך ורק בשביל חיפה כימיקלים.
זאב אלקין: אם המשק התארגן יותר מהר משלושה חודשים, אז אין בעיה, אז אפשר פשוט להקדים את סגירת המיכל, או לפחות לא לאפשר לאניות נוספות לפרוק שם.
זאב אלקין: מה שכן צריך לשלושה חודשים האלה את המאגר הזה, כי הוא צריך זמן התארגנות.
זאב אלקין: לכן, יש הבדל בין תפיסה עקרונית שלנו לבין שלושת החודשים האלה.
זאב אלקין: לסיכום של דבר, מכל הדיון הזה אני דווקא שמחתי מאוד לשמוע בדברים של חיפה כימיקלים שנפל האסימון אצל כולם.
זאב אלקין: שמיכל האמוניה במפרץ חיפה הופך עוד שלושה חודשים ל"ז"ל".
זאב אלקין: הוא נתן את מה שהוא נתן למדינת ישראל ולמשק הישראלי במשך תקופה ארוכה.
זאב אלקין: אנחנו כולנו צריכים להתארגן למציאות חדשה, שאני מאמין שנוכל להתארגן לה בלי לסכן את הבריאות ואת החיים של תושבי מדינת ישראל מצד אחד, ובלי לפגוע בתעשייה שהיא ערך חשוב לא פחות מצד שני.
דוד אמסלם: אני מציע לכם להיפגש עם השר.
זאב אלקין: יש לזה סיבה.
זאב אלקין: הבקשה הזאת הגיעה בזמן הליך השימוע, אני שקלתי את זה.
זאב אלקין: אני הגעתי למסקנה, היות ומשא ומתן תקציבי במילא היה של שר האוצר שלא נכון שאני בזמן הליך השימוע ייפגש.
זאב אלקין: הצעתי לכם להיפגש עם המנכ"ל, האופציה הזאת עלתה על השולחן, אתם בחרתם לא לממש אותה.
זאב אלקין: הייתה מחשבה מאחורי העניין עד גמר הליך השימוע, היה נראה לי לא נכון.
דוד אמסלם: כמו שאני מכיר גם את השר וגם את המנכ"ל - צוות מקצועי, אנשים מדהימים, גם נגישים, בלי הרבה כבוד אישי בעניין הזה.
דוד אמסלם: אני בטוח שכולם כווני מטרה, ולכן מעכשיו תפגשו איתם.
דוד אמסלם: אני רוצה לשבח אותך, אדוני השר, על ההחלטה.
דוד אמסלם: התקבלה החלטה פה, באמת, אתה אולי אומר את זה בטון הרגוע שלך הפשוט, אבל יש פה החלטה היסטורית, דרמטית – שאפו - כל הכבוד לך.
דוד אמסלם: אני מודה לך בשם עם ישראל.
זאב אלקין: הרבה אנשים והצוות של המשרד.
זאב אלקין: תפקידי היה רק לתת להם גב.
זאב אלקין: העבודה הקשה בלילות זה שלהם.
דוד אמסלם: אבל בסוף זה הגב.
דוד אמסלם: דרך אגב, מה שקרה עם כל השרים הקודמים, אני מניח שיכול להיות שבאמת זה גם היה חלק מהאבולוציה, שאם היינו מתחילים עכשיו יכול להיות שזה גם היה עם עוד שלושה שרים.
זאב אלקין: בלי השלבים הקודמים, אמרתי - לא היינו מתקדמים.
דוד אמסלם: אני מודה לכולכם, לכל הארגונים, האנשים היקרים שבאתם לכאן.
דוד אמסלם: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא פרק י"ב (שונות), סעיפים 177 ו-178 (מימון בחירות ברשויות המקומיות), מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2017 ו-2018), התשע"ז-2016, מ/1083 – הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד אמסלם: ערן ניצן, אתה רוצה להציג את הנושא?
דוד אמסלם: קודם כול, אני מכבד את חברי, ראש עיריית לוד, יאיר רביבו, ברוך הבא.
<ערן ניצן: הצגה קצרה ביותר.
<ערן ניצן: המוטיבציה המרכזית היא- - -
דוד אמסלם: תדבר בכסף.
דוד אמסלם: אני מבין מה זה.
דוד אמסלם: הם לא מבינים.
דוד אמסלם: תגיד: קיצוץ כסף.
דוד אמסלם: אתה מדבר מזווית הכסף.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה תמיד אצלכם כך.
<ערן ניצן: שווי יחידת החישוב בבחירות המוניציפליות האחרונות עמד על 42 שקל.
<ערן ניצן: הממשלה בסעיף התקציבי הרלוונטי הקצתה 250 מיליון שקל למימון הבחירות המוניציפליות.
<ערן ניצן: כל זה נבע מתוך הוראת שעה, שלקחה את יחידת החישוב של 33 שקלים והקפיאה את ההצמדות שלה ולכן זה עמד על 42 שקלים בלבד ולא על 72 שקלים כפי שהיה קורה אם לא הייתה קיימת הוראת השעה.
<ערן ניצן: בסוף שנת 2013 הוראת השעה פקעה, מה שהקפיץ את כל ההצמדה לשנת 1993.
<ערן ניצן: כרגע עומדת יחידת המימון לרשויות מוניציפליות על 74 שקלים.
<ערן ניצן: הבקשה שלנו- - -
דוד אמסלם: כרגע זה עדיין עומד על התעריף הנמוך?
<ערן ניצן: זה עומד כרגע על 74 שקלים.
דוד ביטן: אם החוק לא יתקבל זה יעמוד על 74 שקלים.
<תומר רוזנר: כרגע זה עומד על 74 שקלים.
דוד ביטן: כמה שנים אתם לא נותנים להעלות את הסכום?
<ערן ניצן: מ-1992.
חמד עמאר: מ-1992 ועד 2013 הייתה הוראת שעה.
דוד ביטן: הכול עולה ואילו כאן מקפיאים.
דוד אמסלם: הבעיה שלנו שביטן מתפרע.
חמד עמאר: לביטן מותר.
דוד אמסלם: אל תפריעו לערן ניצן, בלי שאלות עכשיו.
<ערן ניצן: ההקפאה היא לא מ-1992.
<ערן ניצן: ב-1992 זה היה 33 שקלים.
<ערן ניצן: פה זה 44 שקלים.
<ערן ניצן: בינתיים היו שתי מערכות בחירות.
<ערן ניצן: בכל מקרה, אם כרגע נערכות בחירות מוניציפליות אז זה 74 שקלים ליחידת מימון.
<ערן ניצן: הבקשה שלנו מן הוועדה היא לשמר את המצב כפי שהיה בבחירות 2013.
<ערן ניצן: אני חייב לומר, הממשלה הקציבה 250 מיליון שקל.
<ערן ניצן: לא מצאנו איזו בעיה תפעולית חלילה בקיום הבחירות המוניציפליות בישראל.
<ערן ניצן: אנחנו מבקשים להעמיד את יחידת המימון על היקפה כמו בשנת 2013, כלומר 42 שקלים, וגם לקבוע שהיא תוצמד לאורך השנים.
זוהיר בהלול: 42 שקלים זה לא נמוך מדי?
<ערן ניצן: הדבר הזה מאפשר לנו לחסוך 225 מיליון שקלים בתקציב 2018.
חמד עמאר: מתי יש בחירות לרשויות המקומיות?
חמד עמאר: כלומר, ב-2018 אין בחירות.
דוד ביטן: החוק קובע שזה יוצמד מ-2018.
דוד ביטן: זה נשאר 42 שקלים ב-2018.
חמד עמאר: כבוד היושב-ראש, אנחנו שומעים כאן שמשרד האוצר בא להקפיא את מה שהיה ב-2013, שזה בעצם להקפיא את מה שהיה ב-1993.
חמד עמאר: ב-1993 יחידת המימון הייתה 33 שקלים ואתה מקפיא את זה כמעט למה שהיה בשנת 1993.
חמד עמאר: אם הייתי רואה בבחירות של 2013 במועצות המקומיות ששיעור ההצבעה היה גבוה מאוד בגלל התקציב שאנחנו "שופכים" שם הייתי אומר ש-42 שקלים זה מספיק, שאנחנו צריכים להקפיא את זה ולהשאיר את זה על סכום של 42 שקלים.
חמד עמאר: אבל אנחנו רואים שהמפלגות שם יקרסו אם יחידת המימון תהיה 42 שקלים והן לא יוכלו לעמוד בזה, במיוחד המפלגות הקטנות, מפלגות שיש להן גם מימון נוסף מכל מיני גופים אחרים.
חמד עמאר: לכן אני חושב שהחלטה על 42 שקלים לא יכולה להתקבל פה.
חמד עמאר: אי אפשר "לתקוע" את האנשים לנובמבר 2018 עם יחידת מימון של 42 שקלים ולהגיד להם: מה שהיה לכם ב-1993 יהיה לכם ב-2018.
חמד עמאר: זה המצב, אתה לא יכול לשכנע אותי אחרת.
חמד עמאר: אם אתה מוסיף 9 שקלים בסך הכול לאחר כל השנים האלה – זה המצב.
חמד עמאר: מ-1993 ועד עכשיו אתה רוצה להוסיף רק 9 שקלים.
חמד עמאר: לא עד עכשיו אלא עד נובמבר 2018, בעוד שנתיים, אתה רוצה להוסיף רק 9 שקלים.
חמד עמאר: לכן, אדוני היושב-ראש, אם הם אומרים ש-72 שקלים זה המון כסף אז בואו נתפשר על 70 שקלים.
חמד עמאר: עם 70 שקלים אנשים יכולים להסתדר.
חמד עמאר: לכן אני לא רואה לנכון שאנחנו כאן כוועדה שרוצה לעודד בחירות מוניציפליות, שכמה שיותר אנשים ישתתפו בבחירות האלה, שכמה שיותר מפלגות ייגשו לבחירות האלה ובאמת תהיה דמוקרטיה ברשויות המקומיות – אנחנו רואים את זה, יש רשויות מקומיות שקיימות כבר 30 שנים, 20 שנים, 25 שנים ואותם חברי מועצה מכהנים בהן שנים רבות בגלל שאין תחלופה וגם אין תקציבים.
חמד עמאר: לכן אני לא רואה לנכון שאנחנו כוועדת הפנים והגנת הסביבה נאשר יחידת מימון של 42 שקלים.
חמד עמאר: נתפשר על 70 שקלים.
דוד אמסלם: מה שאהבתי אצלך, ערן ניצן, שאמרת: את מי פה נצמיד?
דוד ביטן: עד לחוק ההסדרים הבא הם יצמידו...
<קריאה: הוא אמר: ניתן לוועדה להחליט.
דוד אמסלם: אתה יודע למה אני אוהב את זה, כי לפעמים אני מרגיש שזו פגיעה באינטליגנציה שלנו.
דוד אמסלם: תגידו: אנחנו צריכים את הכסף.
<ערן ניצן: אדוני היושב-ראש, התחלתי בכך שאמרתי שזה 220 מיליון שקל.
דוד אמסלם: בזה היית עוצר.
עבדאללה אבו מערוף: כבוד היושב-ראש, בוקר טוב לכולם.
עבדאללה אבו מערוף: אפשר לדבר הרבה על המטרה.
עבדאללה אבו מערוף: המטרה היא לחסוך כסף למדינה, אבל זו לא השיטה, זה לא המקום ולא הזמן, לא רק בבחירות אלא בכלל.
עבדאללה אבו מערוף: מ-1993 ועד 2013 היה מקובע סכום של 33 שקלים, סכום לא צמוד.
עבדאללה אבו מערוף: כמה כסף חסכה המדינה?
עבדאללה אבו מערוף: זה שהוראת השעה פגה ב-2013 והיה חוק שהעלה את זה ל-74 שקלים אז שזה יהיה 74 שקלים, בין אם זה מוצדק או לא מוצדק, רטרואקטיבית לדבר על זה – יכול להיות שזו הייתה עלייה גדולה מאוד חד-פעמית אבל צריך לחשוב על זה באופן הגיוני, כמה זה תורם למערכת הבחירות, לרשימות, למפלגות, לאזרחים בכל ישוב ובכל עיר.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו האזרחים יודעים, מי שפעיל במערכת הבחירות המקומיות יודע איך זה מתבצע.
עבדאללה אבו מערוף: זה עולה הרבה כסף, ואם מדובר על בחירות דמוקרטיות, והאזרח זכותו לבחור, אז זה מה שצריך להשקיע.
עבדאללה אבו מערוף: לכן אפילו 74 שקלים – אני חושב שזה לא מספיק, אבל בכל זאת 74 שקלים זה סביר וטוב.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא רואה סיבה אם הבחירות יהיו ב-2018, בעוד שנתיים, למה להביא את זה בחוק ההסדרים?
עבדאללה אבו מערוף: קודם כול, אין לכך כל סיבה.
עבדאללה אבו מערוף: עקרונית אני מתנגד שזה ירד ל-42 שקלים, אבל מה הסיבה להביא את זה כעת?
דוד אמסלם: התקציב הוא ל-2017 ו-2018 אז אם לא נסדיר את זה עכשיו- - -
עבדאללה אבו מערוף: אני מבין את העניין מבחינה אקדמית.
עבדאללה אבו מערוף: לכן בואו נהיה קצת הגיוניים כלפי עצמנו וכלפי האזרחים.
עבדאללה אבו מערוף: נכון, גם כלפי אוצר המדינה צריכה להיות אחריות אבל אני חושב שמה שמבקשים פה הוא על חשבון הבחירות והדמוקרטיה.
עבדאללה אבו מערוף: צריך לתת אפשרות לרשימות לעשות תעמולה.
עבדאללה אבו מערוף: בחירות עולות הרבה כסף.
עבדאללה אבו מערוף: זה החוק.
עבדאללה אבו מערוף: אם משרד האוצר והמדינה מחליטים לשנות את המשחק אז בבקשה בכלל שלא יהיה מימון.
עבדאללה אבו מערוף: מציעים בחוק ההסדרים גם לשנות את חוק מימון מפלגות ואת הפריימריז, יש שם כל מיני שטויות.
עבדאללה אבו מערוף: איפה שצריך להשקיע כסף עבור האזרח ועבור הבחירות – צריך להיות, אבל איפה שלא צריך – לא צריך.
עבדאללה אבו מערוף: שם לא צריך, אבל כאן צריך.
עבדאללה אבו מערוף: לעשות לעג מהבחירות בכלל זה מאוד לא טוב.
עבדאללה אבו מערוף: ואחר-כך, מה?
עבדאללה אבו מערוף: יהיו עמותות, לא עמותות, כל מיני סוגים של מימון "שחור" חס וחלילה?
עבדאללה אבו מערוף: ואז תגידו למה יש מימון "שחור"?
עבדאללה אבו מערוף: אני חושב שהמדינה תוכל לעמוד, ומשרד האוצר יוכל לעמוד בסכום שישנו עכשיו.
עבדאללה אבו מערוף: להצמיד למדד או לא להצמיד למדד – זה הכול שטויות.
עבדאללה אבו מערוף: מה זה מדד?
עבדאללה אבו מערוף: זה יכול להיות מקובע 20 שנים, לא יקרה כלום.
עבדאללה אבו מערוף: אני מוותר על ההצמדה, שזה יהיה צמוד למדד, אני מוותר.
עבדאללה אבו מערוף: שיהיה 74 שקלים.
עבדאללה אבו מערוף: אפשר להתפשר, אם היו מדברים על 60 שקל או 65 שקל או 70 שקל אז אולי לא היינו מתכנסים.
עבדאללה אבו מערוף: אם מתווכחים – צריך להתווכח בצורה נכונה.
עבדאללה אבו מערוף: בבקשה, שיישאר 74 שקלים.
עבדאללה אבו מערוף: יש אפשרות לדיון.
עבדאללה אבו מערוף: אפשר לקבוע 70 שקל, שיהיה מספר עגול כדי שיהיה פשוט יותר לחשב.
<ערן ניצן: ירדתם ל-60 שקלים?
דוד אמסלם: בקצב הזה הייתי כבר מנהל את הדיון בשוק.
עבדאללה אבו מערוף: מבחינה עקרונית, אם מישהו חשב על 74 שקלים, למה לא 73 שקלים?
עבדאללה אבו מערוף: אלו חישובים יחסיים.
עבדאללה אבו מערוף: אני פונה למשרד האוצר שיהיה הגיוני וריאלי.
עבדאללה אבו מערוף: סכום הכסף המוקצב לבחירות צריך להיות ראוי, הוגן, מספיק, שמערכת הבחירות תתנהל בצורה נכונה ותרבותית, בלי כל מיני עסקאות ו"שוק שחור".
חמד עמאר: אני מבקש להוסיף רק משפט אחד.
חמד עמאר: קיבלתי נתונים שכאשר גדעון סער היה שר הפנים נעשתה עבודה מקצועית מאוד, ושם הומלץ על-ידי משרד הפנים על 60 שקלים שמאפשרים לקיים בחירות בצורה נאותה, אבל בסכום נמוך מזה בלתי אפשרי לקיים בחירות מסודרות.
חמד עמאר: אלה הנתונים שקיבלתי מעבודה מקצועית שנעשתה על-ידי משרד הפנים.
זוהיר בהלול: מר ערן ניצן, חביבי, דמוקרטיה עולה כסף.
זוהיר בהלול: אם אתה רוצה לשמור על הגינות ולא להישען בעיני הרוח שלך, שהמתמודדים לא יישענו על פילנתרופיה ועל אנשים שיש להם אינטרסים כדי לזרוע אנטי-דמוקרטיה בתהליך הדמוקרטי ביותר, תשלם כסף.
זוהיר בהלול: תן למתמודדים מימון בחירות הוגן כדי שיתמודדו ללא פניות.
זוהיר בהלול: כשדיברת על שוק נזכרתי בשוק של מרקש, ששם הסכום מתחיל ב-100 דירהם ונגמר ב-50 דירהם.
זוהיר בהלול: לכן אני מצטרף לקולו הרועם של ידידי חמד עמאר, שלא בחל בדציבלים כדי להביע את דעתו הנחרצת.
זוהיר בהלול: ערן ניצן, לא יכול להיות שאתם מקפיאים את הסכום מ-1992/93 כאילו מדובר- - -
<תומר רוזנר: מ-2003.
זוהיר בהלול: זה לא הוגן, כפי שגם אמר ידידי ביטן, כי יש עלויות, המחיר לצרכן עלה, שום סכום לא נותר על כנו.
זוהיר בהלול: לכן אני חושב שהוגן מאוד להעלות את הסכום באופן ריאלי כדי שנשקף את הישענותו של המתמודד על סכום נורמלי, ולעזוב את כל הטייקונים שמתערבים בתהליך הבחירות ופוגעים באופן אנוש בדמוקרטיה הישראלית.
דוד אמסלם: כל הדיבורים שלך עד עכשיו לא נלקחו במסגרת הזמנים...
דוד ביטן: קודם כול, לגבי מה שאמרת עכשיו, שהבחירות היו ולכן לא צריך להעלות את יחידת המימון – זה לא טיעון.
דוד ביטן: זה קורה כי אנשים שומעים את השר ומתרימים תרומות מכל מיני אנשים.
דוד ביטן: לכן נכון שזה קורה אבל גם בבחירות לכנסת אם לא תיתן כסף הבחירות גם יתקיימו כי זה ההליך הדמוקרטי, אז יגייסו יותר תרומות.
דוד ביטן: יש לנו שתי בעיות, כבוד היושב-ראש.
דוד ביטן: אחת נוגעת לנושא המנדטים, מה המחיר של כל מנדט.
דוד ביטן: זה הולך לפי גודל האוכלוסייה, לפי המספרים, פוטנציאלית, לא בפועל.
דוד ביטן: דבר שני, בחירות לראשות העיר.
דוד ביטן: לצערי הרב, החוק שקיים היום לא מאפשר כספים לראשות עיר.
דוד ביטן: רוב הכסף יוצא על רשות עיר, לא על מועצת העיר, אבל משום מה בבחירות הרגילות, לא בבחירות מיוחדות ולא במועצות אזוריות ולא בסיבוב שני, ששם יש כסף לבחירות לראש הרשות, בעניין הזה אין.
דוד ביטן: אני חושב שאנחנו צריכים לשנות את החוק באופן כזה שגם יהיה למועצות וגם יהיה לראשות העיר.
דוד ביטן: צריך לראות מה גודל התקציב שאפשר לסכם מבחינת משרד האוצר מול הוועדה.
דוד ביטן: דבר נוסף – אני אומר את זה לחברי הכנסת – אם אנחנו לא מעלים את סכום המימון אני מציע לאפשר שינוי בכל הקשור להתרמות, לנצל את הצעת החוק הזאת על מנת לא להגיש עוד הצעת חוק.
דוד ביטן: היום מותר לכל רשות, וגם לרשות עיר, להקים סיעה עצמאית שיכולה להתרים 5,000 שקל ומפלגה יכולה להתרים 2,300 שקל.
דוד ביטן: הדבר גורם להכבדה יתרה.
<ערן ניצן: איפה זה נקבע?
דוד ביטן: אצל מבקר המדינה.
דוד ביטן: היום תרומות לעיריות ניתן עד 5,000 שקל לרשימה עצמאית ועד 2,300 שקל למפלגה.
חמד עמאר: זה כל הסכום שהם יכולים להתרים?
דוד ביטן: תרומה ליחיד.
דוד ביטן: הדבר הזה גורם להכבדה יתרה מכיוון שצריך כמות גדולה מאוד של אנשים שיתרמו, מצד אחד, ומצד שני היום כללי ניגוד העניינים בכל מה שקשור לתרומות, במיוחד בעיריות שיש בהן ועדה מקומית, משתנים כל הזמן, גם בפסיקה, גם על-ידי הפרקליטות, באופן כזה שבעצם עוד מעט יגידו שאם אדם תרם 2,300 שקל אתה כבר לא יכול לדון בעניינו.
דוד ביטן: לכן אנחנו צריכים לנצל את הצעת החוק כדי להסדיר את זה.
דוד אמסלם: דוד ביטן טוען שהחיסכון ביחידת המימון יהיה יותר יקר מאשר זה.
דוד ביטן: אנחנו יכולים ליצור מצב שהתרומה של אדם יחיד תהיה הרבה יותר משמעותית, אז לא יצטרכו 1,000 תרומות, יספיקו 4-5 תרומות, ואז יחולו כללי ניגוד העניינים על תרומות מן הסוג הזה ולא על כל 1,000 שקלים.
דוד ביטן: אני לא יודע מתי אתה מתכוון, כבוד היושב-ראש, לערוך את ההצבעות.
דוד ביטן: הייתי רוצה שנקיים על זה ישיבה, שבמהלכה נחליט איך אנחנו מצליחים לרבע את המעגל באופן מוחלט כדי שנוכל לקיים בחירות דמוקרטיות, הוגנות, בלי צורך לגייס כספים שלא לצורך.
<תומר רוזנר: מה שאמרת עכשיו זה דבר שלא יכול לקרות.
<תומר רוזנר: לרבע את המעגל אי אפשר.
דוד ביטן: "לרבע את המעגל" זה מושג פוליטי.
דוד ביטן: רק הפוליטיקאים יכולים לקחת עיגול ולעשות אותו מרובע.
עבדאללה אבו מערוף: לא כולם.
דוד ביטן: אנחנו צריכים לקבוע מה המסגרת.
דוד אמסלם: למקצע את הצלעות.
דוד אמסלם: תודה, דוד ביטן.
דוד אמסלם: יאיר רביבו, בבקשה.
<יאיר רביבו: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.
<יאיר רביבו: אני נמצא בראש ועדה של השלטון המקומי.
<יאיר רביבו: נמצא אתנו כאן גם מר שלמה דולברג, מנכ"ל מרכז השלטון המקומי.
<יאיר רביבו: ישבנו על המדוכה בעניין הזה.
<יאיר רביבו: אני רוצה להתחבר לדבריו של חבר הכנסת דוד ביטן.
<יאיר רביבו: הצוות לבחינת דרכים לחיזוק שלטון החוק וטוהר המידות בשלטון המקומי בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד דינה זילבר, בדק מה המקור לכל הבעיות שיש לראשי עיריות, כי בסוף לא מסתבכות מפלגות, מסתבכים ראשי עיריות.
<יאיר רביבו: אני רוצה לצטט משפט אחד מן המסקנות החשובות של הדוח.
<יאיר רביבו: נאמר כדלקמן: "גובה יחידת המימון הציבורי למועמדים אינו תואם את היקפי ההוצאה הנורמטיבית הנדרשים כיום למועמדים לבחירות לשם ניהול קמפיין בחירות צנוע".
<יאיר רביבו: את זה אומרת דינה זילבר, לא אחת מן המקֵלות.
<יאיר רביבו: "הוא מביא לכך שהמועמדים תלויים באופן כמעט מוחלט בכספי תרומות, דבר שיוצר במישרין ובעקיפין קושי לעתיד לבוא.
<יאיר רביבו: "
חמד עמאר: יש גם סחיטות.
<יאיר רביבו: נמצאים אתנו כאן רבים מחבריי מהמגזר הערבי.
<יאיר רביבו: אי אפשר להתבסס על תרומות, בטח לא באופן חמולתי, בטח לא בישובים קטנים.
<יאיר רביבו: בן אדם תורם לך שקל, הוא כבר מתייצב אצלך וחושב שהוא שותף אתך בניהול העיר.
<יאיר רביבו: אני בהחלט סבור שמהפער הזה של 33 שקלים, או 42 שקלים, ההצעה של מרכז השלטון המקומי היא לחלק את המנה.
<יאיר רביבו: אין כמו לסבר אוזן במספרים.
<יאיר רביבו: יש בלוד כ-50,000 בעלי זכות הצבעה.
<יאיר רביבו: נעשה את זה במספרים פשוטים.
<יאיר רביבו: כפול 40 שקלים זה 2 מיליון שקל בקופה.
<יאיר רביבו: תחלקו את זה ב-19 חברי מועצה.
<יאיר רביבו: היום המדד נע סביב 100,000 שקל למנדט.
<יאיר רביבו: לכל הדעות זה לא מספיק כדי לעשות שום דבר.
<יאיר רביבו: אם אתה רץ לראשות עיר, וידוע שככל שהמקום יותר סקטוריאלי ראש עירייה לא יכול להביא 18 מנדטים, מ-3 מנדטים הוא מרגיש בשמים, ב-300,000 שקל אי אפשר.
<יאיר רביבו: עשיתי קמפיין של מיליון שקלים – לך תביא תרומות, לך למסעדה ותבכה להם, לך אחר-כך תביא כסף מהבית.
<יאיר רביבו: אדוני היושב-ראש, אי אפשר לנהל קמפיין ב-100,000-200,000 שקל, אי אפשר.
<יאיר רביבו: מתי יש קופה?
<יאיר רביבו: אם היו בחירות מיוחדות, למשל באור יהודה, ראש העירייה הלך ואז עשו בחירות מיוחדות, לקחו את ה-2 מיליון שקל האלה ונתנו למנצח 60%, 1.2 מיליון שקל, מ-300,000 שקל בשיטה של המפלגות ל-1.2 מיליון שקל.
<יאיר רביבו: זה כל הסיפור.
<יאיר רביבו: כשיש בחירות מיוחדות או בחירות למועצות אזוריות או סיבוב שני לוקחים את הקופה ויודעים לחלק אותה.
<יאיר רביבו: כשהקופה מתחלקת אך ורק לפי המנדטים, כאשר לראש עירייה יש בין 100,000 שקל ל-300,000 או 400,000 שקל כדי לנהל קמפיין הוא נסמך על תרומות, נסמך על קבלנים ומכאן הדרך קצרה ביותר לבעיות.
דוד אמסלם: יש עוד דבר אחד.
דוד אמסלם: אני רוצה לחדד את הנקודה הזאת.
דוד אמסלם: ברגע שראש העירייה רץ לבחירות כל הקמפיין מתמקד בראש העירייה, הכסף לא הולך לרשימה בכלל, אף אחד כמעט לא יודע מי מתמודד.
דוד אמסלם: זה חמור.
עבדאללה אבו מערוף: גם לרשימות.
עבדאללה אבו מערוף: יש הרבה רשימות מקומיות.
חמד עמאר: הוא מדבר על הרשימה של ראש העירייה.
דוד אמסלם: ראש העירייה לוקח כמעט את כל התקציב.
<יאיר רביבו: אציג דוגמה.
<יאיר רביבו: למשל בעיר שש"ס מתמודדת בה, הם שמים תמונה של הרב עובדיה, מקבלים שני מנדטים, השקיעו 50,000 שקל וקיבלו 200,000 שקל.
<יאיר רביבו: ראש עירייה שמקבל שני מנדטים צריך לעשות פריסה לכל העיר, לכל הסמכויות, להביא נציגים לכל הקלפיות.
<יאיר רביבו: כלומר הפריסה של מי שמתמודד לראשות עיר היא פריסה רחבה יותר.
<יאיר רביבו: לכן אני מציע, ההצעה של מרכז השלטון המקומי היא לקחת – אפשר להתפשר, במקום 70 שקלים נגיד 60 שקלים, לחלק את המנה לפעמיים, 30 שקלים ו-30 שקלים, או 33 שקלים ו-33 שקלים, אפשר לקבוע איזה מספר, אפשר לחלק את המנה על מנת לייצר פה איזון בין הצורך של ראשי העיריות לא להיכשל.
<יאיר רביבו: אני אומר לכם, אם יהיה מימון לראשי עיריות – אגב, אני אומר את זה אחר-כך גם לחברי הכנסת שנבחרים בפריימריז, זה בדיוק אותה שיטה: כל מי שמתמודד אישית, אם זה חבר כנסת בליכוד או בעבודה שמתמודדים בפריימריז, זה פשוט סבל נוראי לכתת רגליים בחוץ לארץ, או אם זה בעיריות אז בארץ כי לראשי עיריות אסור לקבל תרומות בחוץ לארץ, ולגבות תרומה מקבלנים.
<יאיר רביבו: מה זה קבלנים?
<יאיר רביבו: אני גר בלוד.
<יאיר רביבו: קבלן מטבריה אומר לי: מה האינטרס של התרומה?
<יאיר רביבו: מה אני מכיר את לוד?
<יאיר רביבו: אתה צריך קבלן מלוד.
<יאיר רביבו: אבל למה תיקח קבלן מלוד?
<יאיר רביבו: יש לך ניגוד עניינים אתו.
<יאיר רביבו: אתה נכנס פה לסחרור.
<יאיר רביבו: אם תיקחו את כל ראשי העיריות שנפלו תראו שהמקור לבעיות היה בזה שהם היו צריכים להיבחר בפעם הראשונה ולהזדקק לתרומות.
<יאיר רביבו: לכן אני מבקש קודם כול לדבר על כך שחוק מימון מפלגות יהיה בשני מסלולים: מסלול המפלגות ומסלול ראשי העיריות.
<יאיר רביבו: אחר-כך תקבעו את המספר, האם זה 30 שקלים ועוד 30 שקלים, האם זה 40 שקלים ועוד 20 שקלים, האם זה 25 שקלים ו-35 שקלים, תקבעו אתם את המספר, אני סומך עליכם.
יואב בן צור: תודה, בוקר טוב.
יואב בן צור: אני חושב שחשוב מאוד לתת לראשי עיריות יכולת להתמודד ולתת להם גם מימון לצורך העניין הזה.
יואב בן צור: אני חושב שזה לא אמור לפגוע במפלגות, שגם כך מתקשות מול המימון הזעום שיש להן ברשויות המקומיות.
יואב בן צור: אני חושב שהדברים לא נוגעים זה לזה.
יואב בן צור: אני חושב שצריך לתת מימון לראשי עיריות.
יואב בן צור: הדמוקרטיה עולה כסף.
יואב בן צור: כפי שאנחנו מגדילים מימון מפלגות לכנסת בצורה כזאת או אחרת, כך גם פה.
יואב בן צור: אם הוועדה חושבת ואם מאן דהוא חושב שצריך לתת לראשי עיריות ושזה דבר צודק, לא על חשבון המימון השוטף של המפלגות, שיישאר כפי שהוועדה הציבורית קבעה.
מסעוד גנאים: אני מצטרף לחברי בן צור ולחבריי שדיברו קודם, גם לראש עיריית לוד.
חמד עמאר: בעניין דבריו של ראש עיריית לוד יש חילוקי דעות.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, היה שופט בבית-המשפט העליון, השופט מני.
אוסאמה סעדי: כל הזמן יש הרכב של שלושה שופטים וכל הזמן הוא כתב: "אני מסכים".
אוסאמה סעדי: הוא לא כתב אף פסק-דין בעצמו.
אוסאמה סעדי: מסכים, מסכים.
אוסאמה סעדי: פעם כתב פסק-דין ואז היה בדעת מיעוט...
מסעוד גנאים: אדוני היושב-ראש, אני חושב שאנחנו צריכים ככל האפשר למנוע שחיתות ולצמצם את ההשפעה על ראש עירייה או על נבחר ציבור על-ידי גורמים אינטרסנטיים.
מסעוד גנאים: אנחנו מכירים ויודעים את המציאות בבחירות לרשויות המקומיות או לעיריות כאשר איזה קבלן, כאשר מישהו תורם לראש העירייה, תורם מכספו למי שמתמודד כדי לתמוך בקמפיין שלו, ואחר-כך, כפי שאמר ראש עיריית לוד – אצלנו יש מושג, אומרים שהוא יכול לפתוח את הדלת ברגל שלו, שיש לו השפעה על ראש העירייה.
מסעוד גנאים: אז אני חושב שההצעה שעומדת לפנינו רק מחזקת את השחיתות ואת ההשפעות שאנחנו לא רוצים על ראש עירייה או על נבחר ציבור, מה גם שאנחנו רוצים לעודד שמפלגות הן שירוצו בבחירות המקומיות.
אוסאמה סעדי: הלוואי ומצב הרוח הטוב יימשך גם בחדר הסמוך לכאן, שם דנים כעת על חוק ההסדרה.
אוסאמה סעדי: אבל הצעת החוק שלפנינו חשובה ולכן יצאתי משם ובאתי להשמיע את דבריי.
אוסאמה סעדי: כמובן שאני מצטרף לכל מה שאמרו חבריי ומדגיש.
אוסאמה סעדי: מה שקורה בבחירות לרשויות המקומיות, אם לא ניתן מימון ראוי לרשימות שרצות במועצות המקומיות אז המצב ילך ויחמיר.
אוסאמה סעדי: מה שאמרו חבריי פה בוודאי מגלה טפח ומסתיר טפחיים.
אוסאמה סעדי: מה שקורה שם, אנשים שרצים בבחירות, ובעיקר מועמדים לראשות הרשויות מוציאים מיליוני שקלים על תעמולת הבחירות, ואחרי זה אנשים שלא נבחרו צוברים חובות, מוכרים קרקעות, ואלה שנבחרים צריכים לכסות את התקציבים.
אוסאמה סעדי: הייתי מצפה לא רק שנגדיל את המימון אלא גם שנתקן את החוק כי יש פרצה בחוק, אדוני ראש עיריית לוד, שמועמדים לראשות העיר לא זכאים למימון.
אוסאמה סעדי: הרשימה זה משהו אחר.
<יאיר רביבו: ראש הרשות מקבל מימון רק לבחירות מיוחדות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא יקבל לרשימה, אבל בדרך כלל הרשימה פיקטיבית כי הוא רוצה עוד קול במועצת העיר.
אוסאמה סעדי: עזוב, יש בחירות גם לרשימות ברשות המקומית ויש גם בחירות אישיות.
אוסאמה סעדי: בבחירות האישיות הוא משקיע המון כסף.
אוסאמה סעדי: לפעמים הוא מתמודד אך ורק לראשות העיר, במיוחד אם יש סיבוב שני.
<יאיר רביבו: תבדקו כמה ראשי מועצות אזוריות הסתבכו וכמה ראשי עיריות הסתבכו.
<יאיר רביבו: ראשי מועצות אזוריות לא מסתבכים.
<ערן ניצן: אבל הם מקבלים פחות.
<מירה סלומון: גם מועמד שהשיג יותר מ-20% מקבל.
<יאיר רביבו: אדוני היושב-ראש, תבדקו כמה ראשי מועצות אזוריות הסתבכו בגלל מימון וכמה ראשי עיריות.
<יאיר רביבו: במועצות אזוריות מקבלים מימון.
דוד אמסלם: אנחנו לא צריכים לבדוק את הדברים האלה, כפי שאני לא בודק בכל בוקר שזרחה השמש כי אני רואה אותה אז יש דברים שהם ברורים.
דוד אמסלם: אמרתי לו בציניות בתחילת הדיון: זה יעלה לו מחיר זול יותר כי להגדיל את יאח"ה עולה מחיר יקר יותר, הם גובים יותר.
דוד אמסלם: הוא הרי בא מן הצד הפיסקלי, רק כסף.
דוד אמסלם: אני אומר לו: זה יעלה לך פחות כסף, זה יותר זול.
זוהיר בהלול: לכן ניתן לרבע את המעגלים.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אמרת את זה לא בבדיחות הדעת.
אוסאמה סעדי: אני חושב שבאמת זה רציני.
אוסאמה סעדי: צריך באמת לתת להם כלים, לתת אמצעים על מנת שהבחירות יהיו דמוקרטיות, שאנשים לא יגייסו כספים ממקורות חשודים, ואחרי כן אנחנו רואים את ההשפעה שלהם בכל מיני מכרזים.
אוסאמה סעדי: צריך לממן את הבחירות לראשי הרשויות המקומיות, שזה מה שחשוב בעצם.
אוסאמה סעדי: אנחנו יודעים שראש רשות מקומית הוא הכי חשוב שם.
אוסאמה סעדי: אמרתי פעם, לחברי המועצה אפילו לא נותנים מימון.
אוסאמה סעדי: יש לנו הצעת חוק לתגמול לחברי מועצה.
דוד אמסלם: זה לא הצעה.
דוד אמסלם: זה ניהול משא ומתן, שמתנהל כבר 4 חודשים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: היא עדיין על השולחן.
דוד אמסלם: מחר בעזרת השם אנחנו נגמור את זה.
אוסאמה סעדי: חבר מועצה בא, אפילו לא מקבל עבור הוצאות הטלפון, אין לו משרד, אז איך הוא יתפקד?
דוד אמסלם: הוא אמר שמחר תגמור אתנו את הסיפור של שיפוי חברי המועצה.
אוסאמה סעדי: יש לנו הצעת חוק חוצת מפלגות בעניין מימון לחברי מועצות.
אוסאמה סעדי: אתה "תוקע" את זה.
אוסאמה סעדי: חברי מועצת עיר היום אין להם אפילו חדר לשבת, אין להם טלפון, אין להם משרד לקבלת קהל, אין להם אש"ל.
אוסאמה סעדי: איך אתה רוצה שהם יתפקדו?
אוסאמה סעדי: אם הוא רוצה לבוא לישיבה – חבר דירקטוריון בכל חברה שהיא מקבל גמול, אבל חבר מועצת עירייה, אתם רוצים שהוא יבוא בקושי לישיבת המועצה אבל להשתתפות בוועדות הוא לא מקבל אז הוא צריך לעבוד בחינם.
אוסאמה סעדי: זה הביקורת שאנחנו רוצים בעיריות?
אוסאמה סעדי: אתם חייבים לחזק את השלטון המקומי.
אוסאמה סעדי: לכן אנחנו כמובן לא רק מתנגדים לכל הורדה אלא מבקשים להעלות ולתת מימון ריאלי לבחירות ברשויות המקומיות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב-ראש, אתחיל מזה שהייתי ראש עירייה ועברתי מערכת בחירות.