GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אופירה איילון: עוד הערה אחת שאני לא יכולה לוותר עליה היא בנושא של יעדים שהציבה לה מדינת ישראל.
<אופירה איילון: אני מזכירה לכם שב-2015 היינו צריכים להיות כבר עם 2% מתחדשות – לא קרה.
<אופירה איילון: ב-2020 אנחנו אמורים להיות עם 10% מתחדשות – לא יקרה.
<אופירה איילון: אז מה עושים?
<אופירה איילון: מגדילים את השנים ומגבילים את היעדים.
<אופירה איילון: מה שנקרא, ככה לא בונים חומה וככה לא בונים יעילות ואפרופו אקדמיה, אני הייתי חלק מהצוות שהכין את תכנית האב לאנרגיה למשרד האנרגיה, שעדיין לא אושרה ועדיין לא קודמה בשום צורה שאני מכירה וחבל.
<אופירה איילון: יש עבודה, יושבת במשרד, מראה למשרד בדיוק איך לנהל את הנושא הזה של משק האנרגיה וחבל שהדברים לא נעשים.
<אופירה איילון: התבקשתי לדבר על נושא של פסולת לאנרגיה אז מהי פסולת?
<אופירה איילון: פסולת היא גם מה שאנחנו זורקים, גם מה שהחקלאות מייצרת, גם שפכים שאנחנו מייצרים ונוצרת מהם בוצה אז יש לנו שלל פסולות אורגניות שאנחנו יכולים לנצל אותן בטכנולוגיות כאלו ואחרות להפקת אנרגיה.
<אופירה איילון: יש לנו גם פסולת אי אורגנית כמו פלסטיק, למשל, שגם הוא מקור שניתן להפיק ממנו אנרגיה.
<אופירה איילון: כאשר אנחנו מדברים על הפיכה של פסולת לאנרגיה אנחנו מדברים בעצם על win win.
<אופירה איילון: אנחנו גם נמצא פתרון לפסולת במקום שהיא תלך לאתרי הטמנה ושוב, להוביל אותה לאתרים בכל רחבי הארץ, בצפון, בדרום כשיש לזה כמובן השפעות סביבתיות וחברתיות.
<אופירה איילון: הפסולת ברוך השם, 24/7, אנחנו מייצרים את זה כל הזמן, הטכנולוגיות האלו יכולות לעבוד מסביב לשעון, הן לא תלויות בעננים, לא תלויות ברוח, לא תלויות בציפורים ולא תלויות בשום דבר אחר.
<אופירה איילון: עוד דבר שמאד חשוב לציין.
<אופירה איילון: אנחנו דיברנו פה עד עכשיו על חשמל.
<אופירה איילון: כל ההרצאות שהיו פה עד עכשיו דיברו על חשמל אבל, כשאנחנו מדברים על אנרגיה אנחנו מדברים על עוד פרמטרים כמו חום ותחבורה.
<אופירה איילון: גם כשאנחנו מדברים על התייעלות אנחנו צריכים לדבר על שלושת הפרמטרים האלה וגם כשאנחנו מדברים על אנרגיות מתחדשות אנחנו צריכים לדבר על שלושת הפרמטרים האלה.
<אופירה איילון: חשמל הוא מה שהכי נוח לנו וכולנו מכירים אבל יש פה עוד תחומים והחשמל הוא סדר גודל של 40% אם אני לא טועה מסך צריכת האנרגיה במדינת ישראל.
<אופירה איילון: זאת אומרת שיש לנו פה - - - יש לנו כר נרחב שבו אנחנו יכולים להכניס את המתחדשות ויכולים כמובן עוד קודם להתייעל.
<גרשון גרוסמן: חשמל זה שליש, תחבורה - - -
<אופירה איילון: זהו, תודה.
<אופירה איילון: כשאנחנו מדברים על טכנולוגיות להפקת אנרגיה מפסולת יש לנו שלל רב מאד של טכנולוגיות.
<אופירה איילון: אגב, תיכף יגיע שקף מסובך שאני לא אעמוד עליו, הוא כן יופיע בבחינה בסוף, כן?
<אופירה איילון: חשוב לדעת שיש מגוון גדול של טכנולוגיות.
<אופירה איילון: רמות המו"פ והיישום של הטכנולוגיות האלו הן רמות שונות.
<אופירה איילון: זאת אומרת, יש כאלו שזה פשוט: תקנה מהמדף, תתקין וזה עובד ויש טכנולוגיות שהן כרגע עדיין בשלבים של פיתוח כזה ואחר.
<אופירה איילון: כמובן שהכלכליות של הטכנולוגיות האלו היא תלוית מקום, היא תלוית חומרי גלם, היא תלוית מחירים של התוצרים, בכמה הם יוכלו למכור קילוואט שעה חשמל, לדוגמה.
<אופירה איילון: גם חומרי הגלם כמו שאמרתי, הם שונים.
<אופירה איילון: היישומים, כמו שאמרתי הם מגוונים ותוצרי הלוואי יכולים להיות מצד אחד מטרד ומצד שני הם יכולים להיות איזשהו חומר גלם שאתה יכול למכור אותו, כמו גליצרין שאנחנו תיכף נראה את זה בשקף פה.
<אופירה איילון: זה השקף המרכזי שיופיע בבחינה.
<אופירה איילון: אני בוודאי לא אעבור עליו עכשיו.
<אופירה איילון: הוא נמצא בתוך הדוחות שאנחנו הגשנו, גם למשרד להגנת הסביבה וגם למשרד האנרגיה.
<אופירה איילון: מה שחשוב להבין פה הוא שיש לנו בעצם פסולות שונות, יש לנו טכנולוגיות שונות ויש לנו תוצרים שונים.
<אופירה איילון: בחלק מהמקרים אנחנו מקבלים ביו-גז שאת הביו-גז הזה אנחנו יכולים להפוך לחשמל או שאנחנו יכולים להפוך אותו ולשלב אותו עם הגז הטבעי.
<אופירה איילון: לנקות אותו, לשלב אותו עם הגז הטבעי ולהשתמש בו לתחבורה למשל.
<אופירה איילון: יש פה מגוון גדול מאד של שיטות שאנחנו יכולים ליישם אותן.
<אופירה איילון: שוב, זה לא שעכשיו אנחנו אומרים: בואו נלך על הנתיב המרכזי.
<אופירה איילון: לא, כל דבר כזה צריך להיבחן מבחינה כלכלית ומבחינה לוגיסטית.
<אופירה איילון: איפה אנחנו מציבים את המתקנים האלה, אילו סוגי פסולות מגיעים לשם וכו'.
<אופירה איילון: לא ניכנס לפרטים.
<אופירה איילון: המשרד להגנת הסביבה הכין איזשהו מסמך שבו הוא מנסה לאמוד את מה שיכול לתת לנו ענף הפסולת ברמה הזאת של כמה חשמל אנחנו יכולים להפיק ממנו.
<אופירה איילון: אתם יכולים לראות פה מה אנחנו יכולים להפיק מכל טון אשפה.
<אופירה איילון: כל טון אשפה זה מה שאני ואתה מייצרים בשנה, כי כל אחד מאתנו מייצר סדר גודל של חצי טון כך שכדי שנהיה בתמונה טון אחד זה משהו ששנינו מייצרים ביחד.
<אופירה איילון: זה מה שאנחנו יכולים להשתמש כדי לייצר ממנו חשמל כאשר אנחנו מדברים על מסיפיקציה.
<אופירה איילון: כאשר אנחנו ושוב, לא ניכנס לפרטים הקטנים של הטכנולוגיות כי זה שיעור בפני עצמו.
<אופירה איילון: כנ"ל לגבי הנושא של פירוליזה ובנושא של פלזמה, שזו טכנולוגיה קצת יותר מתקדמת, גם הרבה יותר יקרה, אנחנו יכולים לקבל קצת פחות מקילוואט שעה לכל טון אשפה שאנחנו משתמשים.
<אופירה איילון: המסקנות הראשוניות שיש לנו מן הסיפור הזה.
<אופירה איילון: קודם כל חשוב להגיד שהמשרד להגנת הסביבה מקדש את הנושא של מחזור פסולת על פני הפקת אנרגיה מפסולת וזו קדושה שהיא לא בהכרח מוצדקת.
<אופירה איילון: הקדושה הזאת צריכה להיבדק על סמך ניתוח מחזור חיים וזה אומר שאנחנו בודקים האם כדאי, האם יותר עדיף כלכלית-חברתית-סביבתית, לשרוף, להפיק אנרגיה, להפיק חום או להטמין או למחזר.
<אופירה איילון: המדיניות של המשרד להגנת הסביבה אינה נסמכת על הטכנולוגיה הזאת אלא יש איזושהי קדושה מסוימת של המיחזור.
<אופירה איילון: יש בישראל מינהלת תחליפי נפט, שיש לה תקציבים יפים.
<אופירה איילון: התקציבים שלה לא קוצצו כמו תקציבים למשל של התכנית הלאומית להפחתת פליטות באותם שיעורים ולכן לכאורה, יש פה איזושהי דחיפה של המערכת לכיוון הפקה של תחליפי נפט לתחבורה.
<אופירה איילון: זה לא בהכרח נכון.
<אופירה איילון: בעבודה שלנו הראינו שההפקה של הנפט או תחליף הדלק היא הרבה הרבה יותר יקרה מהפקת חום או מהפקת חשמל מהפסולות.
<אופירה איילון: בוודאי שבישראל, ויושבת פה חבורה של פרופסורים שאפשר להכפיל אותה פי כמה וכמה כדי להבין כמה חוקרים בתחומים האלה, שכן צריך לסייע להם גם בפיתוח של טכנולוגיות וגם בנושא של - - - של הטכנולוגיות שמפותחות במעבדה ויש לנו מה למכור בנושאים האלה.
<אופירה איילון: הטכנולוגיות האלו כל הזמן מתפתחות, כל הזמן הכלכליות שלהן הולכת ומשתפרת.
<אופירה איילון: צריך לקחת את זה בחשבון ולכן, המדיניות לא יכולה להיות מדיניות מקובעת "הנה, עכשיו אנחנו רק עושים את זה ולא עושים דברים אחרים" כי יש פה הרבה מאד דינמיקה בדברים.
<אופירה איילון: נשאלת השאלה האם אנחנו יכולים להמשיך ואני אשמח, אם לא אני יכולה להפנות אתכם לסקר הגדול שאנחנו עשינו.
<אופירה איילון: Up to you אדוני היושב ראש, אם אנחנו ממשיכים או שאתם עושים שיעורי בית וניגשים לבחינה על סמך לימוד עצמי.
דוד אמסלם: כמה דקות את צריכה?
<אופירה איילון: אני, אתה יודע, אני יכולה לעמוד פה שעות, אין לי בעיה.
<אופירה איילון: אני רק אדגיש ממש שורה תחתונה.
<אופירה איילון: זו עבודה שנעשתה גם עבור המשרד להגנת הסביבה וגם עבור משרד התשתיות.
<אופירה איילון: עבודה שנעשתה במוסד שמואל נאמן ואני ארד לשורה התחתונה.
<אופירה איילון: אנחנו בחנו את כל הפסולות, אילו פסולות אנחנו יכולים לייעד, שוב, ההדגשה הייתה, כדי לייצר מזה תחליף נפט.
דוד אמסלם: את באה מן הזווית של הנפט או שאת באה מן הזווית של הפסולת?
<אופירה איילון: גם וגם.
<אופירה איילון: העבודה הזאת הכוונה שלה הייתה לשאלה מה אפשר לעשות מן הפסולת כדי לייצר ממנה תחליף נפט וכמו שאתם יכולים לראות, בטכנולוגיות שקיימות היום, ניתן לספק 12.5% מהביקושים לדלק על ידי זה שאנחנו משתמשים בפסולת, כאשר, אם אנחנו מכניסים את מה שאמרתי בהתחלה, את המדיניות של המשרד להגנת הסביבה, אנחנו יכולים להגיע רק ל-7% משום שהמשרד להגנת הסביבה מעדיף את הכיוון של המיחזור על פני ניצול האנרגיה שגלומה בפסולת.
<אופירה איילון: אז אנחנו נעים בין 7%-12.5% - - -
דוד אמסלם: אני רוצה לחדד את השאלה ברשותך, זה חשוב לי להמשך.
דוד אמסלם: תראי, אני עושה דיונים בנושא של אתרים לטיפול בקצה של הפסולת.
דוד אמסלם: מה שנקרא מפעלי קצה.
דוד אמסלם: אותי מעניין מפעל הקצה בזווית של הפסולת.
דוד אמסלם: השאלה היא, האם את אומרת לי כרגע שהמשרד לאיכות הסביבה מעדיף מתקני קצה שהם עוסקים רק במחזור ושיש מתקני קצה שגם מייצרים את האנרגיה.
<אופירה איילון: נכון.
דוד אמסלם: בגלל שמבחינתי מתקני קצה שמייצרים אנרגיה הם מכלים באופן טבעי גם את הפסולת.
<אופירה איילון: אז - - -
דוד אמסלם: קיי, תודה.
<אופירה איילון: אתה לגמרי הבנת את זה.
<אופירה איילון: המשרד מקדש את הנושא של המחזור על פני הפקת אנרגיה.
<אופירה איילון: אנחנו כן יכולים אבל זה - - -
דוד אמסלם: דרך אגב, אני אתן עוד brief, סלחי, אני לא רוצה להפריע.
דוד אמסלם: אני ישבתי עם מינהל תכנון כדי לייצר מתקני קצה במדינת ישראל בתכנית ארצית.
דוד אמסלם: כרגע העסק לא מוסדר.
דוד אמסלם: כל אחד עושה מה שהוא רוצה וזה לא נראה לי אבל, אני רוצה לחבר אותך לעניין הזה גם ברמה של הטכנולוגיה.
דוד אמסלם: אני אשב אתך.
<אופירה איילון: האקדמיה לרשותך.
<אופירה איילון: הנתון הזה של 7%-12% הוא מנותק מהכסף.
<אופירה איילון: זו רק הערכה לשאלה אם יש טכנולוגיה פיזיקלית כמה אנרגיה אנחנו יכולים להפיק, בכמה תחליף דלק אנחנו יכולים להשתמש בדבר הזה.
<אופירה איילון: אם אנחנו נכנסים פה לנושא הכלכלי, פה זה נופל.
<אופירה איילון: זאת אומרת, אם אנחנו משווים את זה למשל לשימוש בגז טבעי אז אתה יכול לראות שלתחבורה, כמובן שהשימוש בגז טבעי לתחבורה יהיה הרבה יותר זול מאשר לקחת את הפסולת, לטפל בה, לנקות את הביו גז שנוצר ואז להשתמש בו.
דוד אמסלם: אופירה, הנוסחה אינה מתאימה.
דוד אמסלם: אני חושב שבמרכיבים צריך להיות הטיפול בפסולת, הרי זה עולה כסף להעלים אותה, בלי קשר לכלום.
דוד אמסלם: זאת אומרת, החיסכון בקטע הזה, פלוס האנרגיה, התוצאה הסופית של המחיר, זה מה שמעניין.
<אופירה איילון: כל מה שאני אומרת הוא שאם אתה מפיק אנרגיה מפסולת אל תלך לדלק.
<אופירה איילון: תלך להפקת חשמל, תלך להפקת חום ושם תעצור.
<אופירה איילון: לא צריך ללכת לתחבורה.
<אופירה איילון: זאת הנקודה.
דוד אמסלם: באמת, תודה רבה.
דוד אמסלם: כם רוצה לעבור לטכנולוגיית אגירת חשמל, פרופ' דורון אורבך מאוניברסיטת בר אילן, בבקשה.
<דורון אורבך: תודה רבה.
<דורון אורבך: חברי הכנסת, אני מאד שמח על הכינוס הזה, אני שמח על המודעות.
<דורון אורבך: אני חושב שלמדינת ישראל יש הרבה מאד מה להציע בנושא אנרגיה ירוקה וברוך השם יש לנו גם יכולות מדעיות טכנולוגיות טובות מאד בתחום הזה ואני חושב שיש על מה לבנות.
<דורון אורבך: אני אתמקד כרגע בטכנולוגיות לאגירת אנרגיה וחשמל.
<דורון אורבך: אני מניח שרובנו מודעים לצרכים.
<דורון אורבך: יש לנו מקורות כוח למחשבים ניידים, מקורות כוח להתנעה בכלי רכב הפועלים על מנועי שריפה פנימית, לכל אחד מאתנו יש מצבר ברכב, מקורות כוח להנעה חשמלית, נדבר על זה.
<דורון אורבך: מערכות אל פסק, אספקה אוטונומית של אנרגיה ממקורות מתנודדים ומתחדשים, ראינו שמש ורוח אבל, שמש ורוח הן מקורות מתנודדים ונדרשת אגירת חשמל.
<דורון אורבך: מקורות כוח לאיזון עומס ברשת החשמל.
<דורון אורבך: למעשה אם היה ניתן לייצר חשמל באופן קבוע, לא על פי פיק הצריכה אלא על פי ממוצע מסוים, בהנחה שכשיש שפל בצריכה החשמל נאגר וכשיש דרישה לצריכה החשמל האגור מוזרם לרשת, היה ניתן לחסוך הרבה מאד חשמל.
<דורון אורבך: הנושא הזה נקרא Load Leveling ואין ספק שאם היה ניתן להעביר זרם חשמלי בכמויות גדולות, מדברים על ארבעים מגה ואטים, תחשבו על אגירת חשמל ברמה ארצית, אז אין ספק שהיה ניתן לחסוך הרבה מאד אנרגיה לייצור חשמל.
<דורון אורבך: כמובן שימושים צבאיים, רובוטיקה, מטוסים לא מאויישים הנעה ימית וכן הלאה.
<דורון אורבך: לאגירת אנרגיה יש למעשה כמה אפשרויות.
<דורון אורבך: נתחיל בהיבט כללי של אגירת אנרגיה.
<דורון אורבך: יש לנו מערכות אגירה אלקטרו כימיות ובזה אני אשתדל להתמקד, כי אני חושב שהן המערכות החשובות, אבל ישנה גם אפשרות לאגור אנרגיה בצורה מכנית, כמו למשל עם גלגלי תנופה.
<דורון אורבך: אפשר על ידי תנע, על ידי גלגלי תנופה שמתנועעים במהירות רבה ובמסה גדולה מאד, לאגור אנרגיה ולנצל אותה.
<דורון אורבך: ניתן לאגור אנרגיה בצורה פניאומטית, למשל לדחוס אויר בעומקי האדמה, אפשר במכרות ישנים.
<דורון אורבך: ניתן לאגור חום וגם ניתן לאגור אנרגיה על ידי כימיות עתירות אנרגיה.
<דורון אורבך: אנחנו מכירים חומרי נפץ אבל ניתן גם לייצר כימיה יותר מרוסנת, שניתן לאגור איתה אנרגיה.
<דורון אורבך: אנחנו נתמקד במערכות אלקטרו כימיות כי אלו המערכות שלעניות דעתי הן הטובות, המתקדמות, הנכונות ואלו מערכות שמתקשרות בצורה ישירה עם אנרגיית החשמל, עם אנרגיה רוח, אנרגיה שמש וכן הלאה.
<דורון אורבך: אלו נקראות מערכות אלקטרו כימיות לאגירת אנרגיה.
<דורון אורבך: אלקטרו כימיה זה ענף בכימיה, שבו אנחנו עוסקים בהמרה של אנרגיה כימית לאנרגיה חשמלית וגם יכולים לעשות את זה בצורה הפיכה, להמיר אנרגיה חשמלית ולהחזיר אותה למצב של אנרגיה כימית וחוזר חלילה.
<דורון אורבך: מה שאנחנו עושים בעצם בסוללות חשמליות נטענות.
<דורון אורבך: בתחום של סוללות נטענות חשמליות יש לנו סוללות נייחות, יש לנו סוללות זורמות, ניתן למשל, להזרים את החומרים הפעילים ממיכל למיכל ויש יתרונות מסוימים לכך.
<דורון אורבך: זה עולם שלם.
<דורון אורבך: לא נוכל להיכנס לכל הפרטים אבל כדאי שנדע שהטכנולוגיה קיימת גם בארץ.
<דורון אורבך: יש גם רעיונות מקוריים כחול לבן בנושא.
<דורון אורבך: ישנן סוללות המבוססות על הבדלי ריכוזים.
<דורון אורבך: ישנם כל מיני שפכים.
<דורון אורבך: יש הבדלי ריכוזים בין מי ים למי נהר, יש הבדלי ריכוזים בין שפכים שונים שניתן לנצל אותם להפקת אנרגיה אלקטרו כימית.
<דורון אורבך: הנושא הזה צפוי, אני חושב, להתפתח בשנים הקרובות.
<דורון אורבך: ישנה אפשרות לאגור אנרגיה בצורה אלקטרו סטטית, בכבלי על וגם בתאי דלק.
<דורון אורבך: תאי דלק אלקטרו כימיות לדלק או גז מימן וחמצן מן האוויר.
<דורון אורבך: בארץ פועל מרכז מחקר לאומי להנעה אלקטרוכימית, שחברות בו אוניברסיטת בר אילן, תל אביב, אריאל והטכניון.
<דורון אורבך: חמישה עשר חוקרים.
<דורון אורבך: המרכז משלים את שנת פעולתו החמישית וממש בימים האלה אושרה עוד תכנית חומש למרכז.
<דורון אורבך: מדובר באקדמיה שירדה מזמן ממגדל השן ואנחנו עוסקים בפיתוח של מקומות אנרגיה.
<דורון אורבך: אנחנו קשורים עם גורמים מובילים בעולם שמפתחים מקורות כוח, כולל הנעה חשמלית, כולל חומרים לאגירת אנרגיה ומדובר בפעילות שהיא בהחלט לתפארת מדינת ישראל, שבה יש שיתוף פעולה מאד יפה והמרכז הזה הוא מרכז ייחודי מבחינת היכולת של חמישה עשר חוקרים והמרכז עכשיו הולך לגדול עם עוד חמישה חוקרים.
<דורון אורבך: אנחנו נהיה עשרים חוקרים שעובדים ביחד.
<דורון אורבך: מארבעה מוסדות שונים, בצורה קוהרנטית, תוך כדי כך שאנחנו מרושתים עם כל העולם בנושאי מחקר ופיתוח של אנרגיה ועם הפנים פנימה אנחנו רוצים לעזור בהקמת תעשיות כחול לבן בנושא.
<דורון אורבך: נדבר קצת על מערכות אלקטרוכימיות.
<דורון אורבך: סוללות חשמליות נטענות.
<דורון אורבך: אין ספק שהסוללות המובילות הן סוללות של תרכובות ליתיום.
<דורון אורבך: למעשה, יש לנו סוללות שמבוססות על תרכובות שמעבירות יוני ליתיום מצד לצד.
<דורון אורבך: יש לנו קוטב שלילי ויש לנו קוטב חיובי.
<דורון אורבך: יוני הליתיום עוברים מן הקוטב השלילי לחיובי ובמקביל, החשמל עובר, עושה עבודה והמערכות האלו הן מערכות נטענות.
<דורון אורבך: למעשה, הסוללות האלו הן פלא טכנולוגי.
<דורון אורבך: מדובר בתרכובות שהן מעין ספוגים מולקולריים שמאפשרים ליוני ליתיום לנוע כמו כיסא נדנדה מצד לצד.
<דורון אורבך: מתכת הליתיום זו המתכת הקלה בטבע, מתכת מאד פעילה והתרכובות שלה מאפשרות למעשה, הפעלה של סוללות במתחים יחסית גבוהים.
<דורון אורבך: אנחנו מדברים על סוללות שיכולות להגיע עד ל-5 וולט פר תא, שזו בהחלט אפשרות מאד אטרקטיבית לעבור לאנרגיה כימית עם אנרגיה חשמלית.
<דורון אורבך: הנושא הזה באמת מאד מתפתח.
<דורון אורבך: אם מסתכלים על התפתחות, אני לקחתי רק עד 2010 אבל למעשה הגרף ממשיך לעלות עלייה מונוטונית עקבית.
<דורון אורבך: התחום הזה של סוללות ליתיום מתפתח.
<דורון אורבך: אנחנו מדברים פה על טכנולוגיה מאפשרת ותיכף נראה מה היא מאפשרת.
<דורון אורבך: כבלי על, ניתן לאגור אנרגיה גם בצורה אלקטרו סטטית וכאן זה מצדיק דיון בפני עצמו אבל למעשה, אפשר לקחת שמיכות פחמן, תחשבו על בד כותנה, אריגי כותנה שאפשר לפחם אותם, להפוך אותם לנקבוביים ולמעשה, בדי כותנה שעברו פיחום, נוקבו והפכו להיות נקבוביים יכולים לאגור חשמל בצורה אלקטרוסטטית.
<דורון אורבך: ניתן לאגור חשמל בצורה אלקטרוסטטית בכמויות גדולות.
<דורון אורבך: מדובר במערכות שהן מערכות הפיכות, אורך חיים בלתי מוגבל, מחזורי פריקה וטעינה ללא איבוד קיבול ו	אם אנחנו מדברים על אגירה של אנרגיה מתחדשת, המערכות האלו הן בהחלט רלבנטיות.
<דורון אורבך: תאי דלק.
<דורון אורבך: הנושא הזה מקבל תאוצה.
<דורון אורבך: הוא יקבל תנופה רבה בארץ בשנים הקרובות.
<דורון אורבך: אותו מרכז מחקר לאומי להנעה אלקטרוכימית הולך להתפתח מאד בכיוון של תאי דלק.
<דורון אורבך: למעשה, אנחנו מכירים את השימוש בדלק על ידי תגובת שריפה.
<דורון אורבך: המכוניות שאנחנו מניעים, של רובנו, הן מכוניות שריפה פנימית שבה הדלק מגיב לחמצן מהאוויר וחום הופך לעבודה.
<דורון אורבך: הפיכת חום לעבודה היא תהליך בזבזני עקב חוקי הטבע שלא ניכנס אליהם כרגע ולמעשה, אם אנחנו יכולים לקחת את אותה תגובת שריפה, את אותה תגובה בין דלק לחמצן ולבצע אותה בתוך סוללה עם מערכת אלקטרוכימית, ניתן למעשה לעקוף חוק מקביל כדי לקבל המרה הרבה יותר טובה של אנרגיה כימית לאנרגיה שאפשר לעבוד אתה.
<דורון אורבך: הבעיה היא שכדי לשרוף דלק בצורה אלקטרוכימית וגם כדי להעביר את החמצן והדלק לתהליך, צריך קטליזטורים יקרים עדיין.
<דורון אורבך: יש אתגר של אחסון מימן אבל הפתרון נמצא הודות לפיתוח חומרים מְרוּכָּבים והחידוש הגדול הוא, חידוש לאחרונה, שחברות הרכב מוכנות להסיע את הנהגים כשהמכונית מכילה מכלי מימן בלחץ גבוה של 700 אטמוספירות, בגלל הפיתוח של חומרים מיוחדים שעומדים בלחצים וגם לא ממקורות מימן.
<דורון אורבך: כך שהאפשרות של שילוב תאי דלק ותחבורה מאפשר טווחים ארוכים מאד.
<דורון אורבך: למעשה, האלקטרוכימיה תוכל לנצח את מנועי השריפה הפנימית מבחינת טווח.
<דורון אורבך: הנעה חשמלית.
<דורון אורבך: הנעה חשמלית היא נושא מאד חשוב והיא נושא שגם יכול להשתלב ברשת.
<דורון אורבך: ברגע שיש מכוניות חשמליות בכמות גדולה מספיק הן יכולות לעזור באיזון העומס ולהשתלב במערך האנרגיה הארצי, תוך שילוב עם חברת חשמל בייצור חשמל, תיאום בין טעינה לייצור וכן הלאה.
<דורון אורבך: השאלה היא איך אנחנו מניעים מכוניות חשמליות.
<דורון אורבך: ישנה אפשרות עם תאי דלק שהזכרתי, סוללות, אפשר לעשות קומבינציה של סוללות ומנועים וגם ביו דלקים.
<דורון אורבך: תאי דלק בכיוון אבל עדיין לא.
<דורון אורבך: עם ביו דלקים אנחנו מנציחים את הבעיה של זיהום אויר ומנציחים את הבעיה של יעילות נמוכה.
<דורון אורבך: אין שום הגיון לייצר חומר אורגני מפסולת ולא כל שכן חומרים שהאדמה מצמיחה, כדי ליצר דלק במקום דלק שקיבלנו במתנה ממעבי האדמה.
<דורון אורבך: לכן, למעשה, הגורם המוביל הוא סוללות נטענות וכאן יש לנו בהחלט התקדמות מאד יפה מבחינה טכנולוגית.
<דורון אורבך: הנושא של הנעה אלקטרוכימית הוא דבר שמתפתח בצורה פנטסטית ולמדינת ישראל יש בהחלט הייתי אומר תרומה חשובה בנושא.
<דורון אורבך: לא תרומה תעשייתית, אין לנו תעשיית בטריות גדולה מדי, בטח אין לנו תעשיות רכב אבל המדע הישראלי תרם בצורה פנטסטית לנושא הזה ויש לנו קבלות.
<דורון אורבך: למעשה, המכוניות הראשונות שהופיעו בעולם היו מכוניות חשמליות.
<דורון אורבך: סוללות פרימיטיביות הניעו את המכוניות הראשונות.
<דורון אורבך: הנה, יש לנו פה תמונה מלפני כיותר ממאה שנה והנושא למעשה נדחק על ידי שימוש במכוניות עם מנועי שריפה פנימית – בנזין, סולר וכן הלאה אבל, העולם נחנק.
<דורון אורבך: נחנק כלכלית וגם נחנק פוליטית עם כל הנושא הזה של דלק.
<דורון אורבך: יש למעשה קונצנזוס בינלאומי בנושא הזה של פטרוליום, ששימוש בפטרוליום צריך להיפתר.
<דורון אורבך: אנחנו אחרי המחסור ומכל הבחינות יש ענין לשחרר את העולם מהחנק הזה ולעבור למעשה לעולם שאפשר בו כמה שיותר תחבורה מונעת על ידי חשמל ואנחנו מגיעים מתחילת ההנעה, מתחילת התחבורה מלפני יותר ממאה שנה אנחנו מגיעים היום למצב הזה.
<דורון אורבך: השקף הזה מסביר מעט את האתגרים בפיתוח רכב חשמלי.
<דורון אורבך: למעשה, הנושא של תחבורה הוא מאד שמרני.
<דורון אורבך: אנחנו לא יכולים לשגע את הנהגים.
<דורון אורבך: הנושא של נהיגה ברכב הוא דבר נוח.
<דורון אורבך: ברוך השם חברות הרכב מעניקות לנו כלים יוצאים מן הכלל.
<דורון אורבך: משתכללים ונהיים נוחים יותר ויותר עם אביזרים ועם הרבה מאד אפשרויות.
<דורון אורבך: אין שום סיבה שהנהג יוותר על הלוקסוס לטובת טכנולוגיה ואידיאולוגיה.
<דורון אורבך: זאת אומרת, כלי הרכב החשמליים חייבים להיות זהים מכל הבחינות לכלי רכב שאנחנו התרגלנו אליהם.
<דורון אורבך: אין מהפיכות בנושא הזה.
<דורון אורבך: או אז, יש לנו מקום מוגבל.
<דורון אורבך: אנחנו לא יכולים לשים אינסוף סוללות אלא יש לנו מקום של אולי 300-500 קילוגרם, 150-250 ליטר בתוך רכב נורמאלי.
<דורון אורבך: אם אנחנו מוציאים את כל החלקים המכניים ושמים במקומם מנוע חשמלי עם מערכות אגירה, אז אנחנו מוגבלים בנפח ובמשקל.
<דורון אורבך: כאן נשאלת השאלה המדעית, כמה אנרגיה חשמלית, כמה אנרגיה אלקטרוכימית אנחנו יכולים לשים בתוך 300 ק"ג או 150 ליטר?
<דורון אורבך: כשאנחנו מדברים על רכב חשמלי, על סוללה לרכב חשמלי, אנחנו מדברים על סיפור מורכב.
<דורון אורבך: הוא מוכרח להתחיל מתאים קטנים.
<דורון אורבך: אסור לבנות סוללות גדולות מדי, כי יש בעיה של פיזור חום.
<דורון אורבך: אנחנו חייבים להיות מאד זהירים בנושא הזה.
<דורון אורבך: הסוללות חייבות להיות מורכבות מהרבה הרבה תאים.
<דורון אורבך: התאים האלה מתחברים למודולים.
<דורון אורבך: כל הנושא הזה חייב להיות מפוקח חשמלית בצורה מאד מתוחכמת.
<דורון אורבך: למעשה, האלקטרוניקה, ברוך השם באלקטרוניקה The sky is the limit, בהנדסה כימית אנחנו עם חוקי מרפי, אני בתור מהנדס כימאי מאד מקנא במהנדסי אלקטרוניקה, שהם יכולים לפתח כמעט כל מה שהם רוצים ואנחנו, עם הכימיה שלנו, אנחנו נתקעים כמעט על כל צעד ושעל עם מגבלות חוקי הטבע אבל, אף על פי כן נוע תנוע, כמו שאמר מדען ותיק חשוב, וניתן את כל הריבוע הזה להכניס לתוך מערכת שהיא בעצם הבטרייה, בטריית הרכב, שיכולה לתת לנו סדר גודל של בסביבות 40 קווט"ש לקילוגרם, שעם זה לנסוע - - - האנרגיה הנוכחיות, לפחות 200 ק"מ בין טעינה לטעינה.
<דורון אורבך: המערכות האלו היום מושקעת בהם המון חכמה.
<דורון אורבך: כשאנחנו מסתכלים על מערכת כזאת של סוללה שמכילה בין 30-50 קילוואט שעה, אנחנו מדברים פה על מערכות קירור, על מערכות בקרה, ברוך השם יש פה טכנולוגיה שרצה.
<דורון אורבך: עבדכם הנאמן אומר לחברת General Motors: תענוג לראות איך שחברות הרכב נכנסות לכל הפרטים, כמה מאות פטנטים נכנסו בכל בטרייה ובטרייה, כמה שכבות הרכב זעירות עם הנושא של הסוללות ועם הכימיה שהן מכניסות לתוך הרכב ואנחנו היום בהחלט יכולים לראות את האופק, שבו רכב חשמלי יוכל להתחרות עם רכב על מנוע שריפה פנימית מבחינת טווח.
<דורון אורבך: יש טכנולוגיות, יש חומרים, אנחנו מתקדמים.
<דורון אורבך: המעבדות שלנו כאן בארץ נמצאות בחזית מבחינת פיתוח חומרים לדור העתיד של סוללות לרכב חשמלי.
<דורון אורבך: הטכנולוגיות מתקדמות.
<דורון אורבך: למעשה, היום אני יכול להגיד, מתוך היכרות וקשר די אמיץ, שכל חברות הרכב שאתם מכירים, כל השמות שאתם מכירים, יש להן תכניות לפיתוח רכב חשמלי.
<דורון אורבך: זה כבר לא חלום, זאת מציאות וזה דבר מאד חשוב.
<דורון אורבך: זאת אומרת, למעשה, כל חברות הרכב מפתחות רכב חשמלי.
<דורון אורבך: הנעה חשמלית הפכה למעשה מחלום למציאות.
<דורון אורבך: כרגע, לגבי השקעה, שימו לב, יש רמות שונות כמובן, יש סטארט סופט, יש מיקרו היבריד, יש כל מיני רמות של הנעה חשמלית עד למצב שבו אנחנו עם רכב חשמלי מלא, שכל ההנעה כולה היא דרך מצבר.
<דורון אורבך: שימו לב למחירים.
<דורון אורבך: השקעה בשעות רכב כרגע היא סדר גודל של 300 דולר לקילוואט שעה.
<דורון אורבך: זאת אומרת שכדי לרכוש סוללה לרכב חשמלי, השקעה מינימלית היא 12,000 דולר.
<דורון אורבך: זה מאד מייקר חשמלית, אבל, אם אנחנו מסתכלים אחרי שהשקענו, הרי אם אנחנו נוסעים 100 ק"מ על בנזין אנחנו משלמים בארץ סדר גודל של 60 שקל ואם אנחנו נוסעים את זה על חשמל אנחנו משלמים לא יותר מ-10 שקלים ואנחנו נלך ונשתפר, כאשר יש סיכוי סביר שאנחנו מורידים את המחירים של החומרים לסוללות.
<דורון אורבך: למעשה, כל הנושא של סוללות רווח נמצא בירידת מחירים ואני חושב שיש לי פה בשורה.
<דורון אורבך: המסקנה של כל העוסקים בדבר היא שאנחנו למעשה נמצאים בהורדות מחירים ורכב חשמלי יהיה יותר ויותר משתלם לרכישה.
<דורון אורבך: נעבור לתחזית.
<דורון אורבך: התחזית היא תחזית מאד מבטיחה לשנים הבאות.
<דורון אורבך: עלייה אקספוננציאלית, שמעתם כבר את המושג הזה ונעבור עכשיו למעשה לנושא הבא.
<דורון אורבך: הנושא הבא ופה אני אסיים, עם כמה שקפים.
<דורון אורבך: הם באנגלית אבל ההסברים בעברית.
<דורון אורבך: ראינו, שמענו על רוח-שמש, השקף הזה מראה לכם למעשה שלושה שדות לאגירת אנרגיה מתחדשת.
<דורון אורבך: יש לנו שדה של אגירה סולרית תרמית, שדה של אגירה פוטו וולטאית ושדה של אגירת רוח.
<דורון אורבך: הטכנולוגיות מתקדמות מאד.
<דורון אורבך: מה ששמעתם מידידיי, מאוניברסיטת בן גוריון ומן הטכניון אמת ויציב.
<דורון אורבך: הטכנולוגיות יפהפיות בנושא של אגירת אנרגיה מתחדשת ויש פה התפתחויות טכנולוגיות מפוארות.
<דורון אורבך: איפה הבעיה?
<דורון אורבך: בכימיה.
<דורון אורבך: הבעיה היא באגירה.
<דורון אורבך: אגירת אנרגיה מפגרת אחרי ההתפתחות בקליטת אנרגיות מתחדשות אז על הנושא הזה אנחנו עובדים.
<דורון אורבך: החלום שלנו – ופה ניתן להקים – הוא תעשיות כחול לבן.
<דורון אורבך: מדינת ישראל, עם היכולות גם בנושא של מערכות סולריות, גם בנושא של המרה של אנרגיה, יכולה להקים מערכות אוטונומיות שבהן למעשה פאנלים סולריים ובטריות יכולים לספק חשמל ללא כל צורך ברשת.
<דורון אורבך: יש היום מאות מיליונים של אנשים מנותקים מהרשת ברחבי העולם שמשוועים לאנרגיה עצמאית וניתן היום לפתח תעשיה שתייצר מערכות אנרגיה אוטונומיות.
<דורון אורבך: יש לנו את הטכנולוגיה של פאנלים סולריים, מתפתחת יכולת בנושא של אגירת אנרגיה אלקטרו כימית ואני חושב שיש פה מקום להקים תעשיות.
<דורון אורבך: אני יודע שיש עבודה בכיוון.
<דורון אורבך: ניתן לגייס אלקטרוכימיה לא רק להנעה חשמלית או להפעלת פלאפונים ומחשבים, אלא גם לאגירה מסיבית של חשמל.
<דורון אורבך: ישנן הרבה מאד מערכות.
<דורון אורבך: יש פה רשימה של שבע מערכות, מתנצל פה על הטעות, יש פה פעמיים שש.
<דורון אורבך: בכל אופן, אלקטרו כימיה יכלה לספק לנו הרבה מאד אופציות.
<דורון אורבך: אם זה סוללות זורמות, אם זה סוללות מיסודות שונים, נתרן-גופרית, סוללות ליתיום מסוגים שונים, אפילו מגנזיום.
<דורון אורבך: מדינת ישראל מייצרת רבע מכמות המגנזיום הנדרשת בעולם.
<דורון אורבך: יש לנו מפעלי מגנזיום מפוארים.
<דורון אורבך: אפשר לנצל מגנזיום לבטריות נטענות.
<דורון אורבך: אנחנו, למעשה, פיתחנו בטריות כאלו, אנחנו פיתחנו את התחום הזה והתחום הזה יש לו מהיום חשיבות בעולם.
<דורון אורבך: ניצול המתכת הפעילה והקלה שנקראת מגנזיום לצבירה והמרה של אנרגיה וסוללות.
<דורון אורבך: ואפילו הסוללה הוותיקה, lead acid, הסוללה שיש לנו ברכב, ניתן לשדרג אותה.
<דורון אורבך: זו הרצאה בפני עצמה.
<דורון אורבך: את הסוללות האלו, בגלל שעופרת היא יסוד זול וקל למחזור, ניתן את הסוללות האלו לשדרג ולהפוך אותן לסוללות שמתאימות לא רק להנעה של מכוניות, שבה משתמשים אולי ב-5% מהקיבול, אלא לסוללות שיכולות לאגור אנרגיה וגם להיות גדולות.
<דורון אורבך: ומכאן אסכם.