GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל שטייניץ: אנחנו חתמנו על מספר הסכמים אבל ההסכם הכי משמעותי הוא עם משרד האנרגיה האמריקאי, שהוא משרד האנרגיה אולי המשמעותי, הגדול, המדעי, הטכנולוגי, עם התקציבים הגדולים ביותר בעולם, על שדרוג משמעותי בשנים הקרובות של שיתוף הפעולה במחקר ופיתוח בתחום האנרגיות המתחדשות והחיסכון האנרגטי.
יובל שטייניץ: זה יאפשר לנו לרתום גם גורמים שחלקם מיוצגים פה, גורמי אקדמיה, חלקם בארץ, ביחד עם גורמים אמריקאים, עם תקציבים אמריקאים, כדי לפתח גם יותר את המחקר באנרגיות מתחדשות בישראל.
יובל שטייניץ: לכן, אחרי דברי הפתיחה הקצרים האלה אני רוצה להודות לך מקרב לב על זה שיזמת את יום העיון החשוב הזה.
יובל שטייניץ: חשוב גם בעצם קיומו אבל אני גם רואה פה חלק ממיטב מכוני המחקר והאקדמיה והמדע בישראל.
יובל שטייניץ: אנחנו כמובן נשמח להיות פה מקרוב.
יובל שטייניץ: אני אוכל עוד להישאר קצת זמן ואחר כך אצטרך לעזוב אבל כמובן שאנחנו נשמח גם מן התקצירים ללמוד ולהיבנות.
יובל שטייניץ: תודה רבה ובהצלחה לכולם.
יובל שטייניץ: יום עיון מעניין ופורה.
דוד אמסלם: שאול, אתה רוצה לומר כמה מלים?
<שאול מרידור: בוקר טוב, רק כדי להשלים את דברי השר אגיד שבסופו של דבר הממשלה קיבלה החלטה לפני כחצי שנה, ששמה יעדים מאד ברורים בתחום האנרגיה המתחדשת.
<שאול מרידור: דיברה על 17% ב-2030 ושני יעדי משנה של 10% ב-2020 ו-13% ב-2025.
<שאול מרידור: אלה יעדים לביצוע מבחינת משרד האנרגיה וגם מבחינת רשות החשמל שלאור תיקון החלק האחרון הפכה כפופה למדיניות השר בצורה ברורה.
<שאול מרידור: היעדים האלה מבחינתנו גוזרים הרבה מאד פעולות לטווח הקצר.
<שאול מרידור: קודם כל כדי להגיע ל-10% ב-2020 יש לנו הרבה מאד עבודה ואנחנו מדברים על אלפי מגה וואטים, בעיקר ב-PV שישוחררו בשנים הקרובות.
<שאול מרידור: המנה הראשונה כמו שאומר השר תהיה בשנה הקרובה אבל זה ממש לא הסוף.
<שאול מרידור: הדבר השני הוא להכפיל את המכסות לרוח כדי לתת לתחום הזה שיש הרבה יותר חסמים וסטטוטוריקה שמלווה אותו בהתפתחות לאורך השנים, כדי להגיע ליעדים ארוכי הטווח.
<שאול מרידור: עוד דבר אחד שעשינו זה שהקמנו ועדה להסרת חסמים שאני עומד בראשה.
<שאול מרידור: יצאנו לשמיעה של עמדות הציבור, תהליך מאד משמעותי בעינינו ודרך אגב, הופתענו לגלות עד כמה הרבה מאד אנשים, לא רק חברות, יש להם הרבה מה להגיד והרבה מאד עצות טובות בעניינים האלה.
<שאול מרידור: אומר עוד דבר אחד שאני חושב שקשור ליום הזה ומאד קשור גם לצד המוניציפלי של הדבר הזה.
<שאול מרידור: בסופו של דבר, יש ויכוח מקצועי האם מדובר ב-7,000 או 8,000 או 7,500 מגה וואט PV ב-2030.
<שאול מרידור: אלה יעדים מאוד מאוד דרמטיים.
<שאול מרידור: אם נישאר בטכנולוגיה הקיימת, תכפילו את זה ב-10 מטר/קווט"ש ותגיעו למספרים די גדולים.
<שאול מרידור: המשמעות של מה שאני אומר פה עכשיו היא שאנחנו צריכים לנצל ככל האפשר את השטחים המבונים שלנו כדי להשתמש בהם להיות המצע ל- PV.
<שאול מרידור: הדבר הזה יכול לקרות דרך עידוד שאנחנו צריכים לעשות לכל עולם הגגות, בין אם הם פרטיים, בין אם הם תעשייתיים ובין אם מסחריים.
<שאול מרידור: ככל שנעשה את זה אנחנו נגזול פחות שטחים פתוחים ל-PV.
<שאול מרידור: שוב אני אומר, בסופו של דבר באיזונים, אנחנו נגיע ליעדים ב-2030 והמשמעות שנגיע היא שני דברים: הראשון, אנחנו צריכים את העזרה של כולכם כדי לזהות את החסמים ולעמוד עליהם ולהגיע אליהם בזמן, כדי לנצל כמה שיותר את השטחים המבונים.
<שאול מרידור: השני, ההבנה גם של ארגוני הסביבה וגם של כל הפעילים שעובדים בתחום הזה, שישנו מתח והמתח הזה ילך ויגבר ככל שהשנים יעברו, בין זה לבין שמירה על שטחים פתוחים לכמות ה- PVשאנחנו רוצים כדי להגיע לייצור חשמל באנרגיה מתחדשת.
<שאול מרידור: ככל שנשכיל להשתמש בגגות קיימים, נצמצם את המתח הזה אבל אני לא רוצה להשלות אף אחד מאתנו, המתח הזה תמיד יהיה קיים.
<שאול מרידור: התפקיד שלנו הוא לנסות למצות ככל האפשר את הגגות וכשאי אפשר אז בשוליים להגיע לשטחים ואז כמובן להשתמש בשטחים הפחות רגישים כדי לעמוד ביעדים.
<שאול מרידור: יש לנו הרבה עבודה והסרת החסמים היא אחת מהן.
<שאול מרידור: המכסות והמכרזים שיהיו בתחום הזה הם המשמעות השנייה, אנחנו נשתדל לשמור על קשר רציף עם הענף בהיבט של החברות עצמן ועם הענף במובן של הסביבה וכל הארגונים שתומכים בהקשר הזה, כדי לראות שאנחנו עושים את הדבר גם בצורה נכונה אבל גם בלוחות הזמנים שקבענו.
<שאול מרידור: זה הכול.
<שאול מרידור: אני רוצה להודות ליו"ר הוועדה ולכנסת בכלל.
<שאול מרידור: אני חושב שאנחנו נצטרך הרבה עזרה.
<שאול מרידור: אני אומר את זה כבר כדי לעמוד ביעדים האלה ואנחנו שמחים שיש פה דלת פתוחה לדבר הזה.
<שאול מרידור: אני חושב שזה חשוב מאד.
<שאול מרידור: תודה רבה.
דוד אמסלם: תודה שאול.
דוד אמסלם: לפני שאנחנו נכנסים להרצאות המקצועיות, הייתי מבקש מחברי הכנסת להתייחס.
דוד אמסלם: אעביר את זכות הדיבור לחבר הכנסת זוהיר בהלול, בבקשה.
זוהיר בהלול: בוקר טוב.
זוהיר בהלול: אם אתם מצפים ממני להרצאה מלומדה אז תתבדו כי מי אני שאכנס לנעליים המקצועיות של כל המומחים שמשתתפים כאן אבל לפני כן, אני חייב לומר לכם שאני מתפעם פעם אחר פעם מיכולותיו וסגולותיו המגוונות והוורסטיליות של יושב ראש הוועדה דוד אמסלם, שמהבוקר ועד הערב בצורה סיזיפית מנהל דיונים, לפעמים בגובה העיניים ולפעמים מעבר לגובה העיניים אז תבורך על הדיון הזה.
זוהיר בהלול: מה שאני חייב לומר זה שהאנושות המחקרית מנסה כל הזמן לבנות שדרות חיים חלופיות ואלטרנטיביות לעולם הקלאסי.
זוהיר בהלול: כלומר, היכולת של האקדמיה המחקרית לייצר לנו חלופות למשל, באנרגיה, הרי מאגרי האנרגיה מתחת לאדמה יתכלו, ייגמרו באיזשהו יום ומשום כך אנחנו מייצרים אלטרנטיבות כדי להתגבר על זה ולייצר לאנושות אנרגיה.
זוהיר בהלול: אני חושב שהאנרגיה הסולרית למשל, אולי זה כבר old fashion, אני לא יודע, כי אתם יודעים מה ה trade mark המודרניסטי כרגע אבל זו יכולת אדירה שיכולה להביא את האדם שלא לבחוש ולנבור במעמקים, אלא לייצר דרך הקוגניציה ודרך היכולת האינטלקטואלית שלו את האלטרנטיבות החשובות האלו כיאה למשל, למים.
זוהיר בהלול: מלחמות רבות התלקחו בעולם בשל ניסיונות השתלטות על מאגרי המים.
זוהיר בהלול: בסופו של דבר המוח והקדקוד והבינה ייצרו את ההתפלה למשל.
עבדאללה אבו מערוף: עד עכשיו מלחמות נמשכות.
זוהיר בהלול: ברור, בסדר, אבל זה פחות חמור.
זוהיר בהלול: על כל פנים, זה מה שרציתי לומר.
זוהיר בהלול: תבורך האנושות באמצעות המוח היהודי הקודח כאן, שמייצר את האלטרנטיבות החיוניות לאנושות ואנחנו בשקיקה נצפה ונראה, עד היכן נוכל להגיע כדי לבנות לנו חלופות שייצרו למשל, תוחלת חיים של 150-200 שנה במקום 79 או 80 או 81.
זוהיר בהלול: 81 הזכרים, 84 הנקבות, סליחה על הביטוי, הנשים והגברים, סליחה, אני ממש חוזר בי וזו היכולת של האנושות אז אני פה.
זוהיר בהלול: אם הייתה לי אפשרות, דודי אמסלם יקירי, אז הייתי נשאר כדי להתוודע לחידושים הפנומנליים בעולם הזה שמייצר אנרגיה חלופית, זו שנקראת אנרגיה ירוקה.
יעל גרמן: כבוד השר, אדוני היושב ראש.
יעל גרמן: גם אני קודם כל מברכת על יום העיון הזה.
יעל גרמן: הסתכלתי על התוכן והאמת היא – מרתק.
יעל גרמן: וכמו זוהיר אני נאצלת להתנצל, אנחנו ביום רגיל של כנסת ויש את ועדת החינוך עם תשלומי הורים וועדת העבודה עם "סורוקה" ואני גם אהיה חייבת, איאלץ לעזוב בקרוב אבל היה לי מאד חשוב לבוא גם כדי להביע תמיכה בכל רעיון של אנרגיה חלופית.
יעל גרמן: אני חושבת שזה העתיד שלנו.
יעל גרמן: אנרגיה חלופית – בכך צריך להשקיע.
יעל גרמן: צריך להשקיע לא רק מאמץ אלא צריך להשקיע גם משאבים.
יעל גרמן: צריך לקבל החלטות על הטבות שיינתנו גם ליצרנים של אנרגיה חלופית וגם לצרכנים של אנרגיה חלופית.
יעל גרמן: לי יש מכונית היברידית אבל הבן שלי, שהיה לו better place שעדיין מקרטע עם הגרוטאה, כי זו עדיין גרוטאה, אבל נאלץ לוותר עליה מפני שהמדינה לא תמכה וזה לא צלח ואני הייתי מצפה שהמדינה תיתן הטבות, אדוני השר, למי שרוכש מכוניות חשמליות או מכוניות על אנרגיה חילופית במידה ותהיה, אם זה יהיה מימן או כל דבר אחר.
יעל גרמן: זהו בעיקר.
יעל גרמן: הלוואי והמדינה תדע באמת כפי שהכריזה וכפי שקיבלה מספר החלטות בנידון, לטפח ולתמוך באנרגיות החלופיות ואנחנו כמובן כחברי כנסת נהיה כאן כדי לתמוך בכל מה שצריך.
זוהיר בהלול: הכל יהיה בסדר, תודה רבה לכם.
דוד אמסלם: תודה לזוהיר.
דוד אמסלם: דרך אגב, אני נשאר אתכם עד הסוף.
דוד אמסלם: אני רגיל לזה, בסוף אני נשאר תמיד לבד.
דוד אמסלם: זה קורה לי כל יום, אני ועבדאללה, גם עבדאללה נשאר.
עבדאללה אבו מערוף: אני מצטרף לברכות החמות המבורכות שיוצאות מכל הלב והמוח ליום הזה ולשר שטייניץ שהוא נוכח כאן והוא לא רק מתעניין בזה, לפי מה שאני יודע, הוא אכן עושה עבודה וכמובן לדוד אמסלם על היום הזה, הטוב ביותר.
עבדאללה אבו מערוף: העניין הוא, שאני לא בא לכאן רק לתמוך ולא רק כחבר כנסת אלא גם כרופא, זה קרוב אלי הרבה שנים ולא ארחיב בעניין.
עבדאללה אבו מערוף: ניצול אנרגיה חלופית יכולה לסייע בכל המישורים, בין אם ברפואיים או חסכון במשאבים וגם לטבע, אבל אנחנו עדיין לא מנצלים את מה שיש לנו בצורה מלאה.
עבדאללה אבו מערוף: שמש, למשל, כמה ימים במזרח התיכון ובישראל יש שמש בשנה?
עבדאללה אבו מערוף: את הדבר הזה צריך לנצל בצורה יותר אפקטיבית מהטבע.
עבדאללה אבו מערוף: זה לא עולה הרבה כסף ולכן, כל דבר שייתן אנרגיה חלופית שהיא תשמור עלינו, תשמור על הטבע, תבטיח עתיד יותר טוב לסביבה ולבריאות הוא אכן מבורך ואנחנו חייבים לעשות את הכול.
עבדאללה אבו מערוף: לא רק הממשלה הנוכחית אלא זה יתמשך ותבוא עוד ממשלה, המדינה לקחת את זה כל יום ויום עם אחריות בעבודה שלה ואנחנו, עם מה שדרוש מאתנו עכשיו ובעתיד, חייבים להיות בשורה הראשונה ולתת את המענה הנכון, הטוב, כדי למצוא ולפתח את האנרגיה החלופית למען כולנו.
דוד אמסלם: תודה רבה לחבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף.
דוד אמסלם: אני מתכבד להזמין את פרופ' איתי סנד, ראש ביה"ס לחברה ומדיניות וראש החוג למדיניות ציבורית באוניברסיטת תל אביב.
דוד אמסלם: בבקשה, רבע שעה.
<איתי סנד: תודה רבה.
<איתי סנד: בוקר טוב לכולם, אני מצטרף לברכות לחבר הכנסת אמסלם, שכינס כאן יום עיון מדהים לפי דעתי ואני מאד שמח להיות חלק, זעום ככל שיהיה, מיום העיון הזה.
<איתי סנד: אני גם מאד רוצה להודות לשר שמראה סימנים מובהקים של התעניינות אמתית בנושא כבר כמה זמן וגם כמו שהוא סיפר, כבר קבע כמה קביעות חד משמעיות בהקשר הזה.
<איתי סנד: לפי הדברים התפקיד כאן הוא להציג קצת את התמונה הרחבה יותר, את מה שאנחנו יודעים היום על התחום הזה.
<איתי סנד: החוג למדיניות ציבורית באוניברסיטת תל אביב הוא מרכז מאד פעיל בתחום הזה ולראייה, הבאתי חמישה דוקטורנטים שלנו שנמצאים אתי פה ואשר עזרו לי גם בהכנת המצגת.
<איתי סנד: ליתר בטחון הבאתי גם את הבן שלי, שהוא בן שתים עשרה, כי אתם מדברים על 2030 ואמרתי שיהיה עֵד.
<איתי סנד: באמריקה אומרים: "To keep us all honest" אז הוא יושב פה, קל לזהות אותו.
יובל שטייניץ: לפי תוחלת החיים שזוהיר בהלול הציע, גם אתה - - - (הצגת מצגת)
<איתי סנד: רוב השיח בנושא הזה מתחיל בנושא של הזיהום.
<איתי סנד: צריך להפסיק לזהם את הסביבה.
<איתי סנד: עם כל הכבוד לטיעון הזה ולארגוני איכות הסביבה כאן, אני רוצה לדבר לא על הזיהום אלא על הכלכלה.
<איתי סנד: מדינת ישראל היא מדינה קטנה.
<איתי סנד: קשה לנו להתרגל לרעיון אבל אנחנו באמת מדינה קטנה.
<איתי סנד: הזיהום הוא זיהום גלובלי.
<איתי סנד: התחממות כדור הארץ היא גלובלית, יש לנו תרומה בלתי משמעותית לחלוטין לנושא.
<איתי סנד: מה שקורה באמת ועל זה אני רוצה לדבר הוא שיש מגמה חד משמעית, כלכלית ביסודה, שהמוטיבציה שלה היא מוטיבציה כלכלית טהורה לעבור לדלקים פוסיליים ודלקים של אנרגיות מתחדשות.
<איתי סנד: את זה לא לקחתי מאיזשהו אתר של איזה ארגון אזוטרי לאיכות הסביבה, יש ארגונים גדולים ויש ארגונים קטנים, אבל זה בלומברג ולא מצאתי יותר קפיטליסט ויותר main stream מבלומברג.
<איתי סנד: מי שרוצה יכול אחר כך למצוא את זה גם אצל מק'נזי וגם אצל כל החברות שעוסקות בתחום הזה, כשהמגמה היא חד משמעית.
<איתי סנד: העולם עובר מדלקים פוסיליים לדלקים של אנרגיות נקיות מסיבות כלכליות גרידא, לא מסיבות אחרות.
<איתי סנד: כמובן שבכל העולם לא אוהבים לזהם.
<איתי סנד: ראו הועידה שהתקיימה בסוף השנה שעברה בפריז.
<איתי סנד: כמובן שאלה מפעילים לחצים על המערכות הכלכליות בכיוון הזה אבל, האמת היא, שמדובר כאן בתהליכים שחלקם החשוב מנותק מכל הדיון על איכות הסביבה.
<איתי סנד: אנחנו עוברים לדלקים של - - -
יובל שטייניץ: אני מבין שהשקף זה היה רק הדלתות, נכון?
יובל שטייניץ: למרות שזה מאד מרשים, אבל זה הדלתות ולא הכמות - - -
<איתי סנד: כן, בהחלט, זה הדלתות וההערה הזאת היא חשובה.
<איתי סנד: מדובר בתחנות או במגה וואט שיתווספו בשנים הקרובות, כאשר אנחנו רואים שמה שנשאר בעתיד זה תוספות בגז ותוספות בשמן.
<איתי סנד: יש תוספות משמעותיות ברוח, עבורנו פחות כי יש לנו רוח ברמת הגולן אבל ביתר האזורים בארץ הרוח היא בדרך כלל לא מספיק משמעותית, שמש יש לנו בלי סוף.
<קריאה: ביהודה ושומרון יש רוח מצויינת.
<איתי סנד: כן.
<איתי סנד: אני לא מתמצא, אני יודע על הרוח - - - זו התמונה העולמית.
<איתי סנד: היא קצת מטעה, כי יש כאן מספרים מאד גבוהים שהם בעיקר תוצאה של hydro, מדינות שיש בהן הרבה נחלים שזורמים מהר.
<איתי סנד: לכן צריך להסתכל כאן על האזורים שמסומנים בשחור, שהם אנרגיית שמש שעליה אנחנו מדברים.
<איתי סנד: ואנחנו רואים שבגרמניה ובאיחוד האירופי מדברים על 10%.
<איתי סנד: פה אני רוצה קצת לאתגר את שאול וגם את כבוד השר.
<איתי סנד: להכפיל 2% זה 4%, להגיע ל-10% ב-2020 זה נהדר אבל אפשר לעשות הרבה יותר טוב ואנחנו עומדים לרשותכם.
<איתי סנד: אנחנו אנשי עבודה שמכירים את המטריה, אנחנו פה כדי לעזור ולא כדי להתווכח.
<איתי סנד: כל מכוני המחקר מסכימים על התמונה הכללית, אנחנו הולכים לעולם שבו לפחות החשמל ייוצר על ידי תחנות גז ותחנות רוח או שמש, בעתיד הנראה לעין.
<איתי סנד: פה שוב אני רוצה קצת לאתגר את המשרד, אני חושב שהזמנים הרלבנטיים הם 5 עד 10 שנים ולא 10 עד 15 שנה, אבל אני חושב שאפשר להתמודד עם ההאצה.
<איתי סנד: כדאי לספר את הסיפור שהרבה אנשים לא עוקבים.
<איתי סנד: אני התחלתי להתעניין בנושא הזה כשהייתי עדיין מרצה בארצות הברית, ב Washington University בסנט לואיס, וקיבלתי סכום קטן למחקר מחברות הפחם הענקיות שיושבת בסנט לואיס בארה"ב Arch Coal ו- PB Coal, שתיהן פשטו בשנה האחרונה את הרגל וזה לא במקרה, אין עתיד לפחם.
<איתי סנד: חברות הפחם נעלמות והן לא יהיו אתנו בעתיד, גם לפי השקף שהראיתי קודם.
<איתי סנד: למה כלכלה?
<איתי סנד: כי כלכלה זה מדע מאד בסיסי ובאיזשהו מקום די פשוט.
<איתי סנד: זה מדע של היצע וביקוש אז תסתכלו על השקף הזה ותבינו הכול.
<איתי סנד: יש לנו קודם כל מספיק דלקים לכל העולם, פחות או יותר לעתיד הנראה לעין, שזה אולי פחות מעניין אבל מה שמעניין זה הכמויות.
<איתי סנד: כלכלה עובדת לפי עד כמה משאב מסוים הוא נדיר.
<איתי סנד: כמו שאתם רואים, השמש היא המשאב הכי פחות נדיר בעולם.
<איתי סנד: זה היתרון הגדול זה החיסרון הגדול.
<איתי סנד: למה?
<איתי סנד: בגלל ששמש יש למכביר, זה נורא זול, תיכף אתן לכם מספרים אמתיים שנכונים ל-2014, היום המצב הוא עוד יותר טוב.
<איתי סנד: החיסרון הוא שזה כל כך זול שלפעמים חברות מסוימות מתקשות לעשות מזה כסף.
<איתי סנד: ופה אנחנו צריכים לתמרן את הרגולציה ואת המדיניות של המדינה כדי לעזור למשאב הלא כל כך נדיר הזה להגיע לאזרח, במחירים הנמוכים שאפשר להביא אותם לאזרח, מבלי לעקוף את הבעיה הכלכלית של איך אפשר לעשות.
<איתי סנד: אם אתה חופר בור וכורה נפט או אם אתה קודח בים ומוציא את הגז, הגז הוא שלך.
<איתי סנד: עם השמש זה קצת בעיה.
<איתי סנד: אני את הדוקטורט שלי כתבתי על זכויות קנין.
<איתי סנד: זכויות קנין על שמש הן טיפונת בעיה כשצריך להגדיר.
<איתי סנד: המחירים.
<איתי סנד: המחירים הם חד משמעיים ואי אפשר להתווכח עם זה.
<איתי סנד: מחירי הייצור של קילו וואט שעה, אתם רואים כאן את המספרים, הם חד משמעיים.
<איתי סנד: פחם הוא יותר זול אבל אף אחד לא רוצה לגעת בזה, זה מלוכלך ואנשים לא רוצים להתעסק עם זה יותר אז נשארים לנו שני משאבים, האדום והצהוב, הגז והשמש.
<איתי סנד: אלה המשאבים שהם זמינים בארץ, הם מאד זמינים.
<איתי סנד: אתם רואים שהרוח במרכז וצפון אירופה משתמשים בה יותר, מרכז צפון ומערב אירופה.
<איתי סנד: אני תיכף אראה לכם קצת נתונים.
<איתי סנד: הרוח יכולה להיות יותר זולה אבל היא פחות רלבנטית לענייננו.
<איתי סנד: שמש וגז שילוב מנצח שצריך לעשות בו שימוש.
<איתי סנד: אנחנו רואים כאן עוד דבר מאד חשוב.
<איתי סנד: שוב, נתונים.
<איתי סנד: לא כולם רגילים בגרפים האלה אז אני ארד ישר.
<איתי סנד: אתם רואים ששני הדלקים הזולים ביותר כאן הם כמו ששאול הזכיר, הם Solar P.V.
<איתי סנד: Utility כלומר, לא אלה שמתקינים על הגגות, הוא אמר גם על זה משהו והגז הטבעי.
<איתי סנד: כדאי לשים לב שבגז אנחנו משקיעים ומשלמים לאורך כל הדרך ואילו באנרגיית השמש אנחנו משקיעים ומפסיקים להשקיע.
<איתי סנד: לכן יש כאן trade of מאד מעניין.
<איתי סנד: שוב, אפשר לעשות עם זה דברים מאד יפים, שבהם אפשר למכור גז, להשקיע בשמש ואז להפסיק או להשתמש בפחות בגז בעתיד כאשר יש לנו אנרגיה זמינה של שמש.
<איתי סנד: אנחנו לא הראשונים.
<איתי סנד: אנחנו רואים שאפילו הסעודים כבר יוצאים מהתחום הזה.
<איתי סנד: אני מנסה לעמוד בזמנים.
<איתי סנד: זה איך שנראה יום בניצול האנרגיה ב-7 ליולי 2016 בגרמניה.
<איתי סנד: דבר שאנחנו הרבה פעמים מתעלמים ממנו לצערנו הוא העניין של pick hour ו-low.
<איתי סנד: במדינת ישראל ובכל העולם אבל במדינת ישראל במיוחד, שעות השיא הן שעות השמש.
<איתי סנד: יש גם עוד שעת שיא קצת יותר מאוחר בערב כשכולם מבשלים אבל שעת השיא המרכזית היא המזגנים בין שתיים לארבע.
<איתי סנד: בשעות האלו השמש יכולה לספק לנו את רוב האנרגיה שאנחנו צריכים.
<איתי סנד: תראו כאן את הנתונים מגרמניה, באותו יום שבו הם נמדדו.
<איתי סנד: אני מראה - - -
יובל שטייניץ: מה הם החום והירוק?
<איתי סנד: החום הוא הדלקים הפוסיליים.
<קריאה: זה בעיקר פחם?
<איתי סנד: בעיקר פחם.
<קריאה: בגרמניה 44% אחוז - - -
<איתי סנד: בעיקר פחם אבל גרמניה הודיעה וגם ארצות הברית הודיעה לאחרונה שהן ייפטרו מהפחם.
<איתי סנד: תוך חמש שנים גרמניה, תוך עשר שנים ארצות הברית.
<איתי סנד: לארצות זה ייקח יותר זמן, לגרמניה זה ייקח כנראה הרבה פחות.
<איתי סנד: הירוק הוא אנרגיות אחרות נקיות.
<איתי סנד: פשוט תאים פוטו וולטאים.
<איתי סנד: אני אומר על זה, אתחבר שוב עם דברים ששאול אמר כרגע.
<איתי סנד: כאן אתם רואים שוב את הנושא של הדֶלתות שכבוד השר הזכיר.
<איתי סנד: לא מקימים יותר תחנות פחמיות.
<איתי סנד: נקודה.
<איתי סנד: אין.
<איתי סנד: הפסיקו.
<איתי סנד: אף אחד לא מקים תחנות פחמיות, אף אחד בעולם, היא תפשוט את הרגל כי אין להן עתיד.
<איתי סנד: ואם אנחנו עדיין מייצרים או משתמשים בפחם אנחנו צריכים לקחת בחשבון שהעתיד של שימוש בפחם, גם בישראל, הוא בעייתי בגלל שהוא לא הולך רחוק קדימה.
<איתי סנד: זו דוגמה אחרת.
<איתי סנד: שוב, לא רלבנטית לענייננו אבל דוגמה לאיך תוך עשר שנים ואני שוב מאתגר את המשרד, תוך עשר שנים דנמרק מפחות או יותר אפס הגיעה לקרוב ל-40% או ל-30%, תלוי מתי ואיך מודדים.
<איתי סנד: הם עשו את זה בעזרה של אנרגיית
<איתי סנד: רוח אבל אלה דברים שאפשר לעשות מהר וצריך במדינת ישראל לעשות את זה מהר.
<איתי סנד: שוב, אני עזבתי את מגדל השן של האקדמיה, הייתה לי משרה נפלאה בארצות הברית שבה ישבתי במגדל השן ולא עשיתי שום דבר מועיל.
<איתי סנד: באתי לארץ, לקחת את החוג למדיניות ציבורית ועכשיו את בית הספר לחברה ומדיניות, כדי להתחיל לעשות דברים ולהיות מעורבים.
<איתי סנד: האקדמיה ככלל אשמה כמו כולם, היא לא מעורבת.
<איתי סנד: אנחנו באנו כדי להיות מעורבים ואנחנו צריכים להיות יותר מעורבים, לא בהמצאות שהן נפלאות והאקדמיה עושה דברים נפלאים, אלא ביישום.
<איתי סנד: אנחנו לא נמצאים מספיק בשטח בתחום יישום הטכנולוגיות שקיימות והמודלים שמאפשרים השמה מהירה.
<איתי סנד: דוגמה מצוינת לכך, ממש בימים אלה בעזרה ממשרדי ממשלה שונים, כמו משרד האנרגיה ומשרד ראש הממשלה, אנחנו מגיעים לסף של חתימה על הסכם עם ארגון מחקר בינלאומי חשוב, שאפשר להיות בו חברים רק מדינות ומדינת ישראל עומדת ממש בימים הקרובים להצטרף כחברה מלאה.
<איתי סנד: הארגון הזה מאד מתלהב מההצטרפות של מדינת ישראל, הארגון נקרא IASA והוא עוסק בדיוק בנושא עיצוב ושימוש במודלים שנקראים System Analysis, הם מודלים שמנתחים את כל המערכת.
<איתי סנד: אם אני מוסיף כך וכך קילוואט שמש, מה זה עושה ליתר הגורמים במערכת.
<איתי סנד: אני לא רוצה להיכנס כאן, זה בדיוק אחד הנושאים שבהם לא עסקנו מספיק.
<איתי סנד: אנחנו לקחנו את החוקרים הרלבנטיים ממשרדי הממשלה לפגישה הזאת שנערכה בווינה לפני שבוע.
<איתי סנד: הם מעורבים, אנחנו נהיה מעורבים.
<איתי סנד: מדובר בלקחת מודלים שחלקם קיימים ורק צריך לתרגם אותם, את חלקם צריך לשפר אבל הם מאפשרים התקדמות ברמת המדיניות הרבה יותר מהירה מכפי שאנחנו מתכננים.
<איתי סנד: עוד ארגון מאד חשוב שקיים במקומותינו כבר הרבה שנים, ארגון מדהים בשם "אילת אילות".
<איתי סנד: אם אתם רוצים לדעת מה אפשר ומה אי אפשר לעשות בשטח, צריך לנסוע כמה מאות קילומטרים דרומה ולראות כל טכנולוגיה שאפשר או אי אפשר ליישם ואיך אפשר בעיקר.
<איתי סנד: השאלה היא לא אם.
<איתי סנד: אני זוכר, אני זקן, אני זוכר שהתווכחו אם המחשבים הם דבר טוב לחינוך ואז זו הייתה פריצת דרך כי אמרנו: לא אם, איך.
<איתי סנד: אותו הדבר שוב ושוב חוזר.
<איתי סנד: דיברו כאן על המים, דיברו על התפלת מים, זה כבר מאחורינו, עכשיו זו אנרגיית השמש.
<איתי סנד: זה הדבר.
<איתי סנד: זה לא 'אם', זה 'איך' ואפשר לעשות את זה הרבה יותר מהר ממה שאנחנו חושבים.
<איתי סנד: דיברו כאן כבר על האופציות האלו.
<איתי סנד: אלו רק דוגמאות.
<איתי סנד: אני קורא לשר, אני קורא לכבוד חבר הכנסת, לכל האנשים שמעורבים, לצרף את כל האנשים.
<איתי סנד: יש אנשים במדינת ישראל, יושבים כאן, ידברו לאורך כל היום, אנשים נפלאים שיודעים.
<איתי סנד: חלק גדול מהידע קיים בארץ.
<איתי סנד: דיברתם על כיסוי גגות, לפי מחקר שהתפרסם עכשיו בארצות הברית, המשמעות של זה היא שכל בית ספר שנכסה לו את הגג בתאים פוטו וולטאים יקבל מורה חינם על חשבון התאים הפוטו וולטאים שעל הגג.
<איתי סנד: המרה של תחנות כוח פחמיות.
<איתי סנד: שוב, כבוד השר דיבר על בטחון.
<איתי סנד: צריך לשים לב מה אנחנו עושים אז עושים את הדברים האלה בהדרגה.
<איתי סנד: ממירים תחנה אחת, בודקים כמה אנחנו פוגעים או לא פוגעים בביטחון.
<איתי סנד: יש פתרון לנושא של הביטחון.
<איתי סנד: אני רוצה כאן לסיים כי זמני תם.
<איתי סנד: אני רוצה להגיד דברים מאד פשוטים.
<איתי סנד: קודם כל העובדה שהאנרגיות החדשות הן בפריפריה ולא במרכז זה לא חסרון, זה יתרון.
<איתי סנד: צריך להעביר מקומות עבודה לפריפריה.
<איתי סנד: ידברו כאן על זה אנשים שמומחים בתחום הזה.
<איתי סנד: יש דבר מאד יפה שמתקשר לדברים שאמר כבוד השר עם הנושא של אנרגיית שמש.
<איתי סנד: אנרגיית שמש לא חייבים להכניס אותה למערכת.
<איתי סנד: השימוש המקובל היום בהרבה מאד מקומות בעולם הוא שימוש עם מה שאנחנו קוראים "פרוסיומר".
<איתי סנד: היצרן משתמש בלי להכניס את המערכת.
<איתי סנד: "אילת אילות" עשו דברים מאד יפים, ניסויים, כדי להראות את זה.
<איתי סנד: הדברים האלה מתחילים להיכנס למערכות.
<איתי סנד: אנחנו עכשיו, אוניברסיטת תל אביב מכסה, כל מי שמכיר את אוניברסיטת תל אביב יודע, אנחנו מכסים את הספרייה המרכזית בתאים פוטו וולטאיים.
<איתי סנד: כל החישובים מראים שההשקעה תחזיר את עצמה תוך 3-5 שנים ואנחנו נרוויח מאות אלפי שקלים בשנה על הדבר הזה.
<איתי סנד: זה עשירית ממה שאוניברסיטת תל אביב יכולה לעשות.
<איתי סנד: היא כנראה תעשה פי עשר.
<איתי סנד: כלומר, הרבה יותר מזה אז זה תחום שאפשר לעשות בו.
<איתי סנד: החשמל הזה הוא זול אם יודעים איך לנצל אותו, איך לייצר אותו.
<איתי סנד: שוב, המודלים האלה הם קצת מכלי רכב.
<איתי סנד: אני לא אכנס לכל הטכנולוגיות השונות של איך ואיפה לייצר אבל זה חשמל שהוא זול.
<איתי סנד: לגבי בטחון אנרגטי, חשוב להבין שלאנרגיית שמש יש יתרון בולט בנושא של בטחון אנרגטי.
<איתי סנד: כי אי אפשר להפציץ תאים פוטו וולטאיים, אי אפשר לחסל אותם בשום מקום.
<איתי סנד: אם הם יושבים באיזשהו מקום הם מייצרים חשמל ואי אפשר להיפטר מהם.
<איתי סנד: לכן, אם אנחנו נשים אותם במקומות נכונים ואם אנחנו נשתמש בהם בדרכים הנכונות אז אנחנו נקבל אפקט של בטחון אנרגטי ששוב, צריך למדוד אותו.
<איתי סנד: אלו הצעות.
<איתי סנד: צריך לשבת צוות רציני.
<איתי סנד: לשבת ולבדוק את הדברים האלה.
<איתי סנד: הם ראויים ויכולים להיות מנותחים בצורה מאד מדויקת.
<איתי סנד: חלק מהדוקטורנטים עושים מודלים במתימטיקה ומאד מדויקים בתחום הזה.
<איתי סנד: צריך לבדוק מה כן ומה לא אבל יש לאנרגיית השמש יתרון בתחום של בטחון אנרגטי מאד חשוב.
<איתי סנד: בואו ננשום כולנו לרווחה, תודה רבה.
דוד אמסלם: תודה רבה לפרופ' איתי סנה.
דוד אמסלם: באמת, מרתק, באמת מרתק.
דוד אמסלם: אני מתכבד להזמין את פרופ' גרשון גרוסמן, ראש פרויקט פורום אנרגיה, מוסד שמואל נאמן, הטכניון, על התייעלות אנרגטית.
דוד אמסלם: השר צריך להיפרד מאתנו בשלב זה לעבודתו אז אנחנו מודים לך שוב.
דוד אמסלם: תיכנס לתמונה.
יובל שטייניץ: אנחנו כבר בפנים.
דוד אמסלם: לא, לא, עמוק.
<שאול מרידור: תרשו לי רק שתי הערות לדברים המרתקים שאמר איתי.
<שאול מרידור: איתי, שתי הערות לדברים שאמרת עד שיתחיל המרצה הבא ולפני שאני עוזב.
<שאול מרידור: אני חושב שאנחנו לפני מהפיכה והמהפכה הזו תלויה, בין היתר, ביכולת האגירה של האנרגיה.
<שאול מרידור: כי אחת הבעיות של ה PV היא סיפור השונוּת ולא משנה לרגע, כלומר, ברור שזה משנה אבל גם אם הוא לא ברשת, הוא מייצר שונוּת גדולה בצריכה לאור, מעבר ענן או שקיעת שמש כי "שמש בגבעון דום" קרה פעם אחת ולא הצלחנו יותר.
<שאול מרידור: המהפכה האמתית תקרה כשנוכל להביא אגירה כלכלית לתוך המודלים ואז אנחנו נצטרך לחשוב אם אנחנו אומרים ליזם PV: אתה לא רק מקים שדה אלא אתה מקים שדה שיודע להתמודד עם ההשפעות שלך על הרשת, או שעושים את זה באופן מרכזי.
<שאול מרידור: ברור שביום שהאגירה הזאת תהיה כלכלית העולם הזה של בטחון אנרגטי לגמרי מתכתב עם אנרגיית שמש ואז המדינה שלנו הופכת להיות בעלת יתרון גדול לעומת גרמניה, שאולי עושה הרבה אבל אני מזכיר לכם, יש לה משהו כמו 30% פחות שעות שמש בשנה מאשר שיש לישראל.
דוד אמסלם: בבקשה, גרשון.
<גרשון גרוסמן: בוקר טוב.
<גרשון גרוסמן: שמי גרשון גרוסמן.
<גרשון גרוסמן: קודם כל אני מודה למארגנים שהזמינו אותי.
<גרשון גרוסמן: אני הכנתי מצגת אבל אני לא יודע אם רואים טוב אז אדבר בעיקר מבלי להשתמש בה הרבה.
<גרשון גרוסמן: אני מייצג את מוסד נאמן ובניגוד למה שאמר קודמי שהאקדמיה לא עושה מספיק, בטכניון יש לנו את מוסד שמואל נאמן לחקר מדיניות לאומית.
<גרשון גרוסמן: למה אני הצטרפתי?
<גרשון גרוסמן: אני פרופסור להנדסת מכונות.
<גרשון גרוסמן: למה הצטרפתי לזה?
<גרשון גרוסמן: כי באמת הרגשתי שבמשך השנים כתבתי הרבה מאמרים שקוראים אותם אנשים כמוני ואין להם אימפקט על המשק הלאומי.
<גרשון גרוסמן: אני חושב שפה אפשר וצריך לעשות הרבה.
<גרשון גרוסמן: אני אומר רק כמה מלים על מוסד נאמן כדי להסביר את דרך העבודה שלנו.
<גרשון גרוסמן: אנחנו מנסים לזהות נושאים בעלי חשיבות לאומית אבל נושאים עם scope מוגבל כדי שיהיה לעניין הזה פורום.
<גרשון גרוסמן: למשל, אנחנו עשינו לא מזמן סקר על התייעלות אנרגטית ואני על זה הולך לדבר אתכם היום.
<גרשון גרוסמן: אנחנו מנסים לזהות בערך עשרים מומחים בארץ, גם מהאקדמיה, גם מהתעשייה, גם מהמגוון, רק אנשים שעוסקים בתחום הזה ויש להם קבלות.
<גרשון גרוסמן: רק אנשים שמבינים.
<גרשון גרוסמן: זה לא פתוח לקהל, זה לא פתוח לעיתונאים וכל מיני.
<גרשון גרוסמן: אנחנו נפגשים, אנחנו מקיימים סדנה ואחר כך יוצא דוח שמבוסס על ה in sight, על ההבנה, על הניסיון של אותם אנשים.
<גרשון גרוסמן: זאת אומרת, מה שאני הולך לספר לכם היום הוא לא מה שאני חושב אלא מה שחושבים אנשים שמומחים בנושא הזה.
<גרשון גרוסמן: הדוח הספציפי הזה על התייעלות אנרגטית יתפרסם בקרוב באתר שלנו ואני מזמין אתכם להסתכל בו.
<גרשון גרוסמן: מי שתכנן את יום העיון הזה שם בתבונה רבה את ההתייעלות האנרגטית לפני כל הנושאים האחרים של שמש ורוח וכך הלאה, שיש לי כבוד גדול אליהם וגם ניסיון, כיוון שהדבר הכי קל שאפשר לעשות מבחינת חסכון הוא להתייעל.