GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דורון אורבך: הנעה חשמלית, זו מציאות וכבר לא חלום.
<דורון אורבך: התקדמות עצומה בפיתוח סוללות לכלי רכב חשמליים ואנחנו נראה יותר ויותר את המראות האלה על הכביש.
<דורון אורבך: נלחמים על הורדת מחירים, סיכוי סביר להורדת מחירים בסדר גודל בשנים הקרובות, כל התחזיות לנושא הן אופטימיות.
<דורון אורבך: יש גם כנראה מספיק יסודות, היסודות הנדרשים בתוך הבטריות האלו קיימים בעולם, אין בעיה של חוסר ביסודות, אם אנחנו מדברים על ליתיום, אם אנחנו מדברים על מתכות מעבר, מנגן, איגל, קובלט, למעשה קובלט פחות חשובה, יש את היסודות באדמה, ניתן לפתח מערכות אספקה אוטונומיות, רוח, שמש ועוד, גם פסולות - - - מתאימות.
<דורון אורבך: יש לישראל תשתית מדעית מצוינת לנושא אנרגיה וניתן להקים תעשיות ומערכות אוטונומיות לאנרגיה מתחדשת כחול לבן ותודה רבה על תשומת לבכם.
דוד אמסלם: תודה רבה לך פרופ' אורבך.
דוד אמסלם: אני מתכבד להזמין את ד"ר יובל בק, על טכנולוגיות רשת חשמל חכמה, ראש תחום אנרגיה ומערכות אספקה וראש מרכז מצוינות באנרגיה מתחדשת ורשת חכמה, מכון טכנולוגי, חולון.
דוד אמסלם: תואר ארוך.
<יובל בק: אני מוכרח לציין קודם כל שזו אחת המצגות הקשות שהיו לי להכין בחיי, להעביר בעשר דקות מה שאנחנו עושים בשלושה חודשים זה קצת קשה.
<יובל בק: הדבר הנוסף הוא שאני צריך לעשות את זה בעשר דקות כי אני מונע את ההפסקה, זה קצת בעייתי.
<יובל בק: אני, כמו כולם, מודה על ההזמנה.
<יובל בק: אני חושב שמכל הנושאים שדוברו פה היום, רמת המודעות, לפחות הארצית, היא הנושא עם הכי פחות מודעות.
<יובל בק: זאת אומרת, אם נשאל את האזרח ברחוב מהי רשת חכמה, אני חושב שתשעים והרבה אחוז מהאוכלוסייה לא יידעו על מה מדובר.
<יובל בק: גם ברמה המקצועית לא כולם יודעים וזה נושא גדול ומתקדם.
<יובל בק: מדינת ישראל עוד לא משקיעה כל כך בתחום של רשת חכמה.
<יובל בק: יש פרויקטים.
<יובל בק: יש פרויקט של חברת החשמל שהוא איזשהו פרויקט מנייה, כשפרויקטים מהסוג הזה בעולם כבר נגמרו לפני מספר שנים, רב אפילו.
<יובל בק: יש עכשיו את המיקרו גריד שמקימים במעלה גלבוע שזה פרויקט מבורך שאני מקווה שהוא יקרום עור וגידים ואני בעצם רוצה קצת להסביר על מה מדובר.
<יובל בק: אנחנו מדברים פה על מהפיכה עולמית.
<יובל בק: מכיוון שנדרשתי לדבר על טכנולוגיות של רשת חכמה אני לא מדבר ואני יכול לתת פה הרצאה על השאלה למה לא צריך רשת חכמה במיוחד במדינת ישראל, יש לנו בעיות אחרות אבל בכל זאת נסביר על מה מדובר אז אני ממש אנסה בקצרה, קצת להראות את הסיבות שבגללן פותחה הרשת החכמה.
<יובל בק: קצת על רשת חשמל קונבנציונאלית, מהי רשת חשמל חכמה, קצת טכנולוגיות ברמת היצרן, ברמת הצרכן ואתם תראו שרשת כזאת בעצם מאחדת הרבה מאד מהדברים שנאמרו פה, כי עם כל הכבוד לאנרגיות המתחדשות, רשתות החשמל לא ניבנו כדי לקבל את כל היצורים החדשים האלה שדיברתם עליהם.
<יובל בק: זה עסק מאד מורכב.
<יובל בק: כשמתחילים לדבר, במיוחד במדינת ישראל, על אי אנרגטי שצריך להכניס לו 50%-60% אנרגיה חליפית, אנחנו לא יודעים אם הרשת תדע להתמודד עם זה.
<יובל בק: אנחנו יודעים שהיא לא תדע להתמודד עם זה.
<יובל בק: לכן גם הנושא של אגירה הוא אחד הדברים החשובים אבל הוא לא בדיוק הנושא.
<יובל בק: רשת חשמל, לכל אלה שמכירים ומכירים פחות, מדברים באופן כללי בכל העולם על מערכת יצור, מערכת שמוליכה את החשמל ומערכת החלוקה.
<יובל בק: באופן כללי רשתות חשמל קונבנציונליות הן רשתות שאפשר להסתכל בהן על כל הגנרציה, כמו על איזשהו מרכז גנרציה ראשי ששולח את האנרגיה לכיוון הלקוחות שהם יכולים להיות לקוחות עסקיים, לקוחות תעשייתיים או לקוחות ביתיים.
<יובל בק: המינון בין סוגי הלקוחות במדינות שונות כמובן משתנה.
<יובל בק: הכוונה לבחינת צריכת האנרגיה של הלקוחות.
<יובל בק: תכונות של רשת חשמל קונבנציונאלית הן ייצור מרוכז בתחנות הכוח, אנחנו מייצרים את הכול בתחנות כוח ריכוזיות, גדולות, תחנות פחם וכו'.
<יובל בק: זרימת הספק חד כיוונית מהתחנות לכיוון היצרנים, כשהייצור תמיד חייב להיות בדיוק לפי הצריכה.
<יובל בק: זאת אומרת, מי שקובע כמה חברת חשמל תייצר זה הצרכנים, זה לא חברת חשמל.
<יובל בק: כמה שאנחנו צריכים הם יכולים לייצר.
<יובל בק: אי אפשר לייצר מעבר למה שצורכים אם אין למשל, אגירה ברשת.
<יובל בק: ניהול רשתות בהרבה מאד מקומות בעולם מתבצע על ידי ניסיון.
<יובל בק: יושב מישהו עם הרבה ניסיון, הרבה ניסיון בשאלה איך התנהגה רשת החשמל.
<יובל בק: כך מתנהלות רשתות חשמל בעולם במקומות שאין רשתות חכמות.
<יובל בק: ברוב העולם עוד לא יושמה רשת חשמל חכמה ברמה מדינית וזו כנראה ייקח עוד הרבה שנים.
<יובל בק: מהירות הבקרה.
<יובל בק: הכוונה היא לשליטה של חברת החשמל ברשת עם כל הקריאות, חיישנים וכו'.
<יובל בק: יש בעיקרון בהרבה מאד מקומות אבל ברמה הטכנולוגית בעקרון מדברים על "לא עד הבתים".
<יובל בק: חברת החשמל לא יודעת מה קורה אצלכם ליד הבית.
<יובל בק: יש מערכות בקרה מקומיות שיודעות לעשות את זה אבל זה לא נעשה ממרכז בקרה שיודע מה קורה אצל כל אחד מאתנו.
<יובל בק: בעיות של רשתות חשמל קונבנציונליות: פה אתם רואים מדוח של חברת החשמל, עקומת עומס ביום שיא הביקוש העונתי בחורף ובקיץ.
<יובל בק: כמו שהזכירו פה, יש לנו פיקים של אנרגיה.
<יובל בק: אם היינו מסתכלים על הצריכה השנתית, יש 105 או 110 שעות בשנה שהצריכה דורשת מאתנו הפעלה של תחנות לא יעילות ומאד יקרות.
<יובל בק: זה כאשר בזמנים של צריכה ממוצעת לא היינו צריכים אפילו את כל ההספק הזה, אם היינו יודעים לנהל את הרשת בצורה נכונה ובשעות השיא לא להפעיל את אותן תחנות.
<יובל בק: היינו יכולים לחסוך וזה קשור לכל הנושא של התייעלות אנרגטית.
<יובל בק: הספק מותקן הוא גדול והתפעול יקר בשעות השיא.
<יובל בק: ברמת הצרכן כולנו מכירים חשבון טלפון היום, לכולנו ברור שכתוב לנו כמה הודעות SMS וכמה MMS, כמה תכניות אתם מקבלים וכל העברת התקשורת שלכם מאוד מאוד מפורטת, כך שאם מישהו התכנית לא מתאימה לו אז חברת הטלפון או חברת התקשורת, יודעת לתת לו את התכנית המתאימה.
<יובל בק: בחשבון החשמל, רוב המידע שאנחנו יודעים הוא שאנחנו צריכים לשלם.
<יובל בק: יותר מזה, באים משרדי ממשלה ואומרים לנו: תחסכו.
<יובל בק: יש לנו פרסומות של משרד האנרגיה "תפעילו", "תעשו".
<יובל בק: בן אדם ממוצע לא יודע כמה המזגן שלו צורך, הוא לא יודע כמה מכשירי החשמל צורכים ואי אפשר לבקש מבן אדם לעשות התייעלות אנרגטית אם אין לו שום מידע על מה שקיים.
<יובל בק: ואם שוק התקשורת נראה כמו שהוא, למה ב-2016 הטכנולוגיה לא אפילו קרובה למה שקורה בשוק התקשורת ופה הייתה הפריצה.
<יובל בק: בשוק התקשורת, אם יש תקלה ברשת תקשורת ויש לנו רשתות תקשורת נרחבות בכל העולם בכל מיני תחומים, ישר יש מידע שעובר מפה לשם, פינג ודומיו ויודעים איזה מערכת לא עובדת ואנחנו יודעים לתקן.
<יובל בק: תקלה ברשת החשמל, נופל עץ ליד ביתו של כבוד חבר הכנסת אמסלם וחברת חשמל לא יודעת.
<יובל בק: כולנו מרימים טלפון 103.
<יובל בק: ב-2016 יש טכנולוגיה וכדי להודיע על תקלה צריכים לצלצל לחברת החשמל וזה מה שקורה בכל העולם, זה לא רק במדינת ישראל.
<יובל בק: מה השתנה?
<יובל בק: למה התחילו לדבר על רשתות חשמל חכמות?
<יובל בק: אני פה מראה את זה יותר בצד האנרגטי אבל כמו שמישהו אמר בתחילת הדברים, המניע העיקרי הוא כמובן מניע כלכלי.
<יובל בק: חברות התקשורת, משנות השמונים שוק התקשורת הגיע לאיזשהו, לא נקרא לזה רוויה אבל לאיזושהי עלייה ברווחים בתחום הזה והיא מתמתנת.
<יובל בק: חיפשו שווקים חדשים אבל גם היו הרבה שינויים.
<יובל בק: כמו שאתם יכולים לראות, קודם כל ברמת הייצור נכנסו כל מיני יצורים חדשים כגון מערכות פוטו וולטאיות, אנרגיות רוח, שהן לא כמו שהזכירו פה, הן לא מערכות יציבות, הן לא מערכות שאפשר לשלוט עליהן כמו בתחנת כוח פחמית.
<יובל בק: מצד שני יש לנו יצרנים חדשים שלא ראינו.
<יובל בק: מכוניות חשמליות.
<יובל בק: בארצות הברית יש מכוניות חשמליות שיכולות גם להחזיר את האנרגיה חזרה לרשת.
<יובל בק: בתים חכמים שאני מתייחס עכשיו לבית חכם לא כשהתריסים עולים אלא שהוא יכול לצרוך ויש לו גם מערכת פוטו וולטאית על הגג, שיכולה לתת אנרגיה לרשת.
<יובל בק: כל מיני כלי רכב היברידים שמתחברים לרשת וכמו שמישהו הזכיר פה, מדובר פה על יצור חדש שנקרא "פרוסיומר", צרכן-יצרן ומישהו צריך לדעת לנהל את זה.
<יובל בק: זה לא שכל דבר שאנחנו יכולים לתת לרשת הרשת יודעת לספוג אותו.
<יובל בק: התשתיות הן תשתיות ישנות.
<יובל בק: אנחנו רוצים איכשהו להתבסס על תשתית שהיא לא ניתנת להחלפה.
<יובל בק: אי אפשר ללכת ולהחליף רשת חשמל של מדינה שלמה.
<יובל בק: העלויות הן בלתי סבירות ולכן, קודם כל אנחנו מדברים על טופולוגית רשת שהיא חדשה.
<יובל בק: כשאני אומר חדשה, זה שאנרגיה על קו, שיכולה ללכת מכיוון יצרן, כשפעם ידענו בדיוק את כיוון זרימת האנרגיה ועכשיו האנרגיה יכולה ללכת ימינה ושמאלה, מהיצרן לצרכן, מהצרכן חזרה לרשת.
<יובל בק: אתם יכולים לראות מגמות שקורות בעולם.
<יובל בק: אתם רואים איך הייתה נראית הצריכה בדנמרק, דנמרק אחת המדינות הבולטות בתחום שנקרא אנרגיה מבוזרת.
<יובל בק: תסתכלו ב-2014 אנחנו מגיעים ל- 57.4% של אנרגיה מבוזרת ברשת.
<יובל בק: זאת אומרת, יחסית לתחנות.
<יובל בק: זאת אומרת שיש הרבה מאד אנרגיה שמגיעה לא מתחנות מרוכזות.
<יובל בק: איך מנהלים רשת כזו?
<יובל בק: מהי רשת חכמה?
<יובל בק: איך אנחנו מכניסים חוכמה לרשת?
<יובל בק: בעצם אנחנו לוקחים תשתית של רשת חשמל קיימת ועליה אנחנו מכניסים תשתיות חדשות של עיבוד נתונים ותקשורת ואנחנו מייצרים עולם חדש, עם הרבה מאד אפשרויות, הן לחיוב והן לשלילה.
<יובל בק: אנחנו מדברים על אנרגיה דו כיוונית ברשת ועל רשת תקשורת שהיא דו כיוונית.
<יובל בק: מהצרכן לכיוון היצרן ומהיצרן לכיוון הצרכן.
<יובל בק: בעקרון, רשת חשמל חכמה, על ידי שילוב הטכנולוגיות האלו, מאפשרת לנו הרבה מאד יכולות חדשות.
<יובל בק: קודם כל הגדלת יעילות הרשת, מכיוון שיש לנו חיישנים במערכות שמודדות בכל הרשת ואנחנו יכולים לנהל אותה בצורה חכמה.
<יובל בק: אנחנו יכולים להוריד את שיאי הביקוש שדיברנו עליהם, אנחנו יכולים לשלוט על כל המקורות המבוזרים האלה, אנחנו יכולים להקטין את הצריכה הכוללת, אפשר לעשות דבר שנקרא אישוש טבעי.
<יובל בק: זאת אומרת, נפל אותו עץ על עמוד חשמל, מערכת אוטומטית יודעת להפעיל כל מיני מפסקים חכמים שמנתבים את האנרגיה מכיוון אחר.
<יובל בק: שליטה בתמחור דינמי – דבר שהיום כבר מיושם בארצות הברית ובאירופה.
<יובל בק: מחירים שתלויים באנרגיה, לא מחיר קבוע לחשמל, מישהו צריך לנהל את הבורסה החדשה הזאת של מחירים ואחד הדברים החזקים הוא סימולציה.
<יובל בק: אנחנו יכולים להפעיל איזשהם כלי סימולציה ולדעת איך תתנהג הרשת לפני שהפעלנו איזשהו מנגנון או החלטה או איזושהי תכנית להפעלת הרשת.
<יובל בק: על אילו טכנולוגיות אנחנו מדברים באופן כללי, נעבור על זה ממש מהר, בחלק התחתון התשתית החשמלית, עליה מוסיפים תשתית של תקשורת, רשתות מקומיות ואזוריות עד רמה ארצית, מעל זה יש לנו שכבה שנקראת שכבה של ניהול ובקרה, עם כל מיני מערכות לניהול אנרגיה ובחלק העליון אנחנו מגיעים עד לאפליקציות.
<יובל בק: כשמדברים על אפליקציות זה אפילו עד אפליקציות שמגיעות הן ברמת הרשת והן ברמת הצרכן, עד לטאבלטים ולטלפונים הסלולריים של כולם.
<יובל בק: יש לנו טכנולוגיות חדשות הן ברמת הרשת, ברמת היצרנים והן ברמת הלקוחות, רמת הצרכנים.
<יובל בק: אנחנו מסתכלים מצד אחד על רכיבים חשמליים חדשים, אתם רואים פה תמונה למשל של מפסק אוטומטי חכם שיש בו גם חיישנים וגם מערכות תקשורת שמתחברות לרשת יותר כוללת ויכול לבצע את אתו אישוש טבעי של הרשת.
<יובל בק: לצדו יש לנו מפּאר הטכנולוגיה הישראלית, מונה חכם של אחת החברות הישראליות, שבמקום מה שנותן המונה הזה שמסתובב הוא נותן לנו הרבה מאד פרמטרים וזה הופך להיות מחשב שנמצא בכניסה לבית ויכול לתת לנו הרבה מאד פרמטרים, הן על צריכת החשמל, הן על מתחים והן על הזרמים.
<יובל בק: יש לזה הרבה מאד יתרונות וגם חסרונות שלא נמנה כרגע.
<יובל בק: יש מערכת תקשורת שלמה והרבה מאד מערכות.
<יובל בק: גם יש לנו חברות ישראליות שאמנם הדברים שלהן לא מיושמים אבל יש לנו חברות מדהימות שמייצרות פטנטים בתחום התקשורת לרשת חכמה.
<יובל בק: כל החיישנים והמערכות החדשות שמתכננים לשים.
<יובל בק: מדברים על מערכות שאנחנו נצטרך לעשות בהן ניתוח נתונים, מה שנקרא היום big data בהרבה מאד נקודות קצה.
<יובל בק: מדובר על זה שצרכנים חשמליים יתחברו לרשת, זאת אומרת, עד רמת המזגן והמייבש בבית ידברו עם אותה רשת וכל נתון כזה, כל צרכן סופי יהיה חלק מאותה רשת.
<יובל בק: אני אעבור ממש בקצרה על טכנולוגיות ברמת הרשת.
<יובל בק: אנחנו מדברים על מערכות ניהול של רשתות חשמל, אנחנו מדברים על מערכות מדידה ועל סמך מערכות המדידה האלו ברשת אנחנו נוכל לעשות כל מיני החלטות.
<יובל בק: רכזות שייאספו את כל הנתונים מכל המונים.
<יובל בק: אנחנו מדברים על כל מיני מערכות שמתחברות בין חשמל למים וגז כחלק מהמודל הזה.
<יובל בק: זה חלק קטן של ערים חכמות.
<יובל בק: אנחנו מדברים על כל מיני מפסקים חכמים.
<יובל בק: אפשרות לאתר תקלות ברשת בצורה מאד מהירה ואוטומטית.
<יובל בק: ברמת הצרכן אנחנו מדברים קודם כל על פורטלים לצרכן.
<יובל בק: כמו שיש לנו היום בטלפונים הסלולרי על הצריכה של התקשורת שלנו נקבל את אותו הדבר ברמת הלקוח ודברים כאלה קיימים.
<יובל בק: אנחנו מדברים על מכשירי חשמל שמותאמים להפסקת צריכת שיא.
<יובל בק: זאת אומרת שהמייבש בבית ידבר עם הרשת ואם באותו רגע לחברת החשמל יש בעיה הוא יקבל פקודה והמייבש הזה יעבוד רק בשעות שבהן הצריכה היא לא צריכת השיא.
<יובל בק: אם אנחנו מדברים על 2.5 מיליון מייבשים, מזגנים או מה שלא יהיה במדינת ישראל, מדובר על מערכת משמעותית.
<יובל בק: ודרך אגב, מכשירים כאלה כבר קיימים.
<יובל בק: יש חברות מובילות של מוצרי צריכה בעולם שכבר מוציאות מכשירים שהם מה שנקרא smart grid compatible ויכולים לעבוד.
<יובל בק: מדברים על מכוניות חשמליות דו כיווניות.
<יובל בק: זאת אומרת, צורכות אנרגיה וכשהרשת צריכה אנרגיה אז הן יכולות להחזיר את זה לרשת.
<יובל בק: ארונות חשמל חכמים.
<יובל בק: יש גם חברה ישראלית שעושה דברים מהסוג הזה, שיודעים להסיט את העומס.
<יובל בק: חיישנים ושקעים חכמים, בקרים, מערוכת ניהול חכמות למיזוג אויר.
<יובל בק: זו דוגמה של כמה מונים חכמים שמיוצרים על ידי חברות ישראליות, שמספקים המון פרמטרים על הצריכה ועל סמך זה הם יכולים לתת לנו חיוב חכם.
<יובל בק: נושא של איכות החשמל.
<יובל בק: לתת לנו התראות והודעות על תקלות.
<יובל בק: אני אראה לכם כמה דוגמאות מפורטלים של חברות ישראליות.
<יובל בק: יכולים להראות דרך אגב, ממש ברמה של אזור, על מפה, מה קורה בכל מקום.
<יובל בק: גם ברמת התקשורת אפשר לקבל את מה שקורה ברשת החכמה והנה פורטל מחברה לא ישראלית במקרה הזה, דוגמה לאיך ייראה פורטל, כמה צורך כל מכשיר חשמל שלכם, כל מיני המלצות.
<יובל בק: דרך אגב, זה מתחבר גם למערכות מסחריות שיוכלו על סמך פרופיל הצריכה לתת כל מיני הצעות, כך שיש פה שוק מעבר לחשמל שהוא מאד גדול.
<יובל בק: זו טופולוגיה טיפוסית, למשל, לרשת חשמל כזאת.
<יובל בק: בצד שמאל מכשירים ביתיים ממערכות של מניה ובצד ימין אתם רואים שזה עובר בכל מיני תיקשורות.
<יובל בק: דרך אגב, המון טכנולוגיה התפתחה בתחום התקשורת, העברה של תקשורת על קווי החשמל.
<יובל בק: במקומות שאי אפשר להעביר יש חברה ישראלית שהוציא פטנט ראשון בעולם בתחום של מעבר תקשורת על קווים ותקשורת אלחוטית, במקרה שהקו לא יכול להעביר את זה.
<יובל בק: אנחנו מדברים על רכזות ובסופו של דבר, כך אנחנו יכולים להגיע ממש מרמת הרשת עד רמת הלקוח.
<יובל בק: על מפסקים חכמים כבר דיברנו.
<יובל בק: אני אסיים בשקף הזה, שלדעתי הוא מדהים.
<יובל בק: זה מ-2014 באחד מהעיתונים שעוסקים באנרגיה, רשימת החברות שאז הובילו.
<יובל בק: היום זה קצת השתנה אבל המרקם מאד מעניין.
<יובל בק: לפחות בתחום שאני מגיע ממנו, מתחום אנרגיה, לראות חברות כמו סיסקו ו-IBM יחד עם חברות כמו "איטרון", "איטרון" היא אחת מחברות המונים הגדולות בעולם, ו"סימנס" שנמצאות על אותו שקף בתור חברות שמובילות בתחום של רשתות חכמות.
<יובל בק: זה ממש עולם חדש והאפשרויות פה הן אדירות.
<יובל בק: תודה על ההקשבה.
דוד אמסלם: תודה רבה לד"ר יובל בק.
דוד אמסלם: אנחנו עכשיו נצא להפסקה.
דוד אמסלם: קיצרתי אותה בעשר דקות בגלל שגלשנו ארבעים דקות מהזמן, אז נחזור לכאן ונשב כאן בשעה עשרה לאחת.
דוד אמסלם: <(הישיבה נפסקה בשעה 12:30 ונתחדשה בשעה 12:50>
דוד אמסלם: טוב, רבותי, אחרי שעשינו איזו הפסקה קלה אנחנו נמשיך.
דוד אמסלם: אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לגברת אורנה גרוסמן-בכור, מנכ"לית משרד הפנים, חברה טובה שלי, בנושא אנרגיות מתחדשות כמנוף כלכלי לפריפריה.
<אורנה הוזמן: צהרים טובים, אדוני היושב ראש, אני מברכת על יום העיון שבחרת לעשות בנושא חשוב זה.
<אורנה הוזמן: אני חושבת שיש לי את הזכות, כמי שהייתה מנכ"לית משרד התשתיות והיום מנכ"לית משרד הפנים, לראות את כל הנושא הזה של אנרגיות מתחדשות כמנוף צמיחה למשק ואני תיכף אסביר למה אני מתכוונת.
<אורנה הוזמן: כשאני הייתי מנכ"לית משרד התשתיות ורציתי לעבוד עם משרד הפנים, עשו לי את המוות.
<אורנה הוזמן: לא רצו לשמוע ממני.
<אורנה הוזמן: אמרתי: תשמעו, אני צריכה את העזרה של הרשויות המקומיות, לא היו מוכנים לדבר אתי.
<אורנה הוזמן: הנה, אני אומרת את זה כאן ושמה את זה על השולחן.
<אורנה הוזמן: לא חלמתי הרי שאני אגיע להיות מנכ"לית משרד הפנים, אז אתה אף פעם לא יודע איך אתה מתגלגל.
<אורנה הוזמן: אני זוכרת שהתמודדתי עם בעיה אחת, שמהיום הראשון שנכנסתי למשרד התשתיות אמרו לי: MIMBY שזה Not In My Back Yard, כולם חושבים שהפרויקטים האלה מאד חשובים רק אף אחד לא רוצה שזה יהיה ליד הבית שלו, בחצר שלו, ברשות שלו.
<אורנה הוזמן: כולם רוצים חשמל ירוק יותר, חשמל זול יותר אבל "לא לידי, אלא אצלך שם רחוק", "רחוק מהעין".
<אורנה הוזמן: אני חייבת להגיד שאני נרתמתי ליעד שהממשלה קבעה ב-2009, יעד שעד שנת 2020 יהיו כ-10% אנרגיות מתחדשות.
<אורנה הוזמן: אני ב-2009 לא הייתי במשרד התשתיות אבל המשכתי, רציתי לקדם ואני חושבת שהצלחתי לקדם תחת משרד האנרגיה אבל זיהיתי שאנחנו לא עובדים בחלל ריק.
<אורנה הוזמן: צריך פה שיתוף פעולה וצריך שיתוף פעולה של הרשויות.
<אורנה הוזמן: וצריך שהן יתמכו.
<אורנה הוזמן: כשאני נכנסתי למשרד הפנים, בניגוד למה שקרה לי קודם כשהייתי מנכ"לית משרד התשתיות, אני במשרד הפנים לפקידות הבכירה של משרד הפנים הבהרתי שהסיפור הזה הוא מנוע צמיחה לרשויות.
<אורנה הוזמן: הרשויות כל היום מכתתות את הרגליהן לחפש עוד ועוד מקורות הכנסה וזיהיתי שהמתקנים האלה יכולים להיות מנוע צמיחה לרשויות המקומיות.
<אורנה הוזמן: זה נחלק לשניים.
<אורנה הוזמן: יש את המתקנים הקטנים יותר שאנחנו, בראייה שלי, רוצים לעודד אנשים פרטיים לשים על הגגות מתקנים של עד 200 מטר, שאפשר לשים על הגג, אפשר לעשות שימוש עצמי במתקנים כאלה, אני חושבת שזה צריך למשל, להיות פטור מארנונה.
<אורנה הוזמן: לא כך חשבו כשנכנסתי למשרד הפנים אבל הרי איפה מתקינים את המתקנים האלה?
<אורנה הוזמן: בפריפריה.
<אורנה הוזמן: הפריפריה צריכה עוד מקורות הכנסה אז לגבי אנשים פרטיים אני חושבת שעבור מתקנים עד 200 מטר לא צריכים לגבות ארנונה.
<אורנה הוזמן: לגבי הרשויות עצמן.
<אורנה הוזמן: על הגגות של המתקנים שלהן, של מבני הציבור, אפשר לשים את המתקנים האלה.
<אורנה הוזמן: הרשויות עצמן יכולות להרוויח פעמיים.
<אורנה הוזמן: פעם אחת אם הן מייצרות לבד את החשמל אז קודם כל זה לייצור עצמי ואת העודפים שנשארים הן יכולות למכור לחברת חשמל.
<אורנה הוזמן: זה מכניס קצת כסף לרשות ורשויות שנמצאות בפריפריה, צריכות את הכסף הזה.
<אורנה הוזמן: זה יכול להיות הצלחה והיו לנו לא מעט דיונים על התעריפים בוועדת כספים ואני התעקשתי שהרשויות בעניין של מתקנים מעל 200 מטר צריכות להרוויח.
<אורנה הוזמן: זה היה כבר לפני כמעט שנה ואני לרגע לא מתחרטת על זה שנאבקתי לטובת הרשויות.
<אורנה הוזמן: מצד שני, כמו שאמרתי, אף אחד לא רוצה שתהיה לו תחנת כוח בעיר שלו, בחצר שלו אבל החשמל יכול להיות זול יותר.
<אורנה הוזמן: אם אני מסתכלת בראייה כוללת, מן המקום שאני באה, מן הניסיון שאני צברתי, גם כמנכ"לית משרד התשתיות וגם כמנכ"לית משרד הפנים, צריך למצוא את תמהיל השימושים הנכון שייתן את המענה הנכון לרשויות, שאם הן יכולות קצת להרוויח מזה אז יזמים יכולים לבוא לפריפריה בתנאי שהתעריף לא יהיה גבוה מדי, כי בסוף בסוף, דודי, ואתה חבר כנסת ויושב ראש ועדת הפנים, אני יודעת שאתה מאד חברתי ותמיד אתה מסתכל על התושבים, אסור שזה יושת על התושבים והמחירים יהיו גבוהים מדי.
<אורנה הוזמן: אני יודעת שזאת האג'נדה שאתה מוביל.
<אורנה הוזמן: צריך למצוא את התמהיל הנכון שהתעריף של החשמל, זה כבר לא אצלי, זה אצל משרד התשתיות, הם בטח היו כאן או עוד יהיו, לא יהיה גבוה מדי.
<אורנה הוזמן: אני יודעת שהתעריף עם השנים הלך וירד, הוא כבר לא מה שהיה בהתחלה כשיצאו לדרך אבל, אני חושבת שאם זה נותן win win לרשויות, זה נכון גם לרשות.
<אורנה הוזמן: אני רוצה להגיד עוד דבר שמשרד הפנים תומך בו.
<אורנה הוזמן: מדברים על התייעלות ברשויות ועל עוד מקורות הכנסה ואנחנו דוחפים ונותנים תמריצים לכל הנושא של התייעלות אנרגטית.
<אורנה הוזמן: היום, לעבור לתאורה חסכונית, תאורת לדים, חוסכים.
<אורנה הוזמן: אני לא רוצה להיכנס למספרים אבל גם כשהייתי מנכ"ל משרד התשתיות, הוצאתי 'קול קורא' לכל הרשויות לבוא ולהתמודד וגם עכשיו, כמנכ"לית הפנים, אנחנו עוזרים לרשויות שרוצות להיכנס לפרויקטים כאלה על ידי מענקים לפיתוח.
<אורנה הוזמן: לראות איך מוזילים את החשמל ועוברים לתאורה חסכונית יותר.
<אורנה הוזמן: נכון שהרשות צריכה לבוא עם הון ראשוני, זה לא פשוט ולפעמים רשויות שהן בהבראה קשה להן אבל אתה רואה איך באופן אוטומטי יכולים לחסוך מיליון שקל בשנה בעניין של תאורה.
<אורנה הוזמן: ואולי זה נשמע שמיליון זה לא הרבה אבל לרשות זה הרבה מאד כסף.
<אורנה הוזמן: ואנחנו מעודדים את הרשויות להיכנס לפרויקטים כאלה.
<אורנה הוזמן: מהצד של משרד הפנים אני תומכת, אני מגבה, אני חושבת שזה נכון, אני חושבת שאנחנו כממשלה לא יכולים להגיד מצד אחד שצריך לעמוד ביעד ומצד שני להיות החסם.
<אורנה הוזמן: צריך לראות את הממשק ואיך מחברים ידיים עם הרשויות המקומיות, שזה יהיה, כמו שאמרתי, שגם הרשות תוכל להרוויח וזו לא מילה גסה, להרוויח בעניין הזה.
<אורנה הוזמן: זה עוד מנוע צמיחה שיכול לתת מענה לרשות להתמודד עם דברים נוספים.
<אורנה הוזמן: כמו שאמרתי בתחילת דבריי, דודי, אני מברכת אותך על היום הזה, אני מבינה שעשיתם יום ממש אינטנסיבי.
<אורנה הוזמן: ראיתי את התכנייה, באמת מרשים.
<אורנה הוזמן: היה כאן שר האנרגיה בהתחלה אז אם את שר האנרגיה הצלחת להביא סימן שהנושא באמת בוער וכולם רוצים להיות שותפים.
<אורנה הוזמן: אם נעמוד ביעד של עד 2020 10% אנרגיות מתחדשות אז יש לך חלק בזה.
<אורנה הוזמן: תודה רבה.
דוד אמסלם: תודה לאורנה.
דוד אמסלם: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לגיל ליבנה, יו"ר ועדת ערים לאיכות הסביבה בשלטון המקומי בנושא רשויות מקומיות מובילות שינוי.
<גיל ליבנה: יש לי מצגת שהכנתי.
<גיל ליבנה: (הקרנת מצגת) ראשית, גם אני רוצה להצטרף לדברים.
<גיל ליבנה: זה בהחלט לא מובן שפרלמנט כלשהו במדינה בעולם יוזם דיון מהסוג הזה, שהוא מכנס תחת כנפיו את מקורות הידע, הניסיון המדעי והעסקי שקיים כבר בשטח, משרדי ממשלה ורשויות מקומיות, במטרה לרתום.
<גיל ליבנה: אנחנו יודעים כמה קשה במדינה שלנו להשיג שיתופי פעולה שבסופו של דבר מאפשרים יציאה של פרויקטים מהסוג הזה, של אנרגיה מתחדשת והתייעלות אנרגטית ואני מקווה שיש באמת בכוחו של יום כזה וכנסים מהסוג הזה כדי לתרום.
<גיל ליבנה: השלטון המקומי הוא בהחלט מאד משמעותי.
<גיל ליבנה: יש לראות ברשויות המקומיות כפתרון, בכלל, של הרבה מאד סוגיות סביבתיות, כולל זיהום אויר, תחבורה ציבורית, עיבוד פסולת, מחזור.
<גיל ליבנה: גם בנושא של האנרגיות המתחדשות ובוודאי בנושא של ההתייעלות האנרגטית הוא הפתרון.
<גיל ליבנה: הוא גם החוליה להבנתי, שהרבה יותר נכונה למשרדי ממשלה להתקשר התקשרויות במטרה להוציא לפועל מיזמים, בין אם זה על קרקעות ציבוריות, בין אם זה בהליכי תהליכי ובנייה שנשלטים בידי הועדות המקומיות, כי כל רשות מקומית היא תאגיד עסקי לכל דבר ועניין.
<גיל ליבנה: ביכולתה ליטול הלוואות וכמובן לממן מיזמים מן הסוג הזה.
<גיל ליבנה: גם על בסיס עסקי אני בהחלט מתחבר לדעה של מנכ"לית משרד הפנים, גברת אורנה רוזמן בכור, של מנוף עסקי כלכלי לרשויות פריפריאליות, אלא שבאמת לרשויות בפריפריה צריך לסייע גם בניהול של הפרויקטים הללו ובסיוע תקציבי הרבה יותר מעבר למצ'ינג שמוצע בקולות הקוראים האחרונים.
<גיל ליבנה: קצת על המרכז לשלטון מקומי.
<גיל ליבנה: הוא בעצם מהווה מוקד שמאגד את כלל הרשויות המקומיות, כ-203 רשויות מקומיות, ערים, מועצות מקומיות, מועצות אזוריות, על כל גווניהן, יהודיות, ערביות, חילוניות, חרדיות, מרכז הארץ ופריפריה.
<גיל ליבנה: בראש המרכז עומד ידידי ראש העיר מודיעין-מכבים-רעות חיים ביבס.
<גיל ליבנה: קצת אפשר לראות פה על השונות.
<גיל ליבנה: פיתוח מגזרי לפי רשויות בכל מגזר, כולל אשכולות סוציואקונומיים.
<גיל ליבנה: יש שונות גבוהה מאד.
<גיל ליבנה: כשאנחנו מדברים על השלטון המקומי, אין תכנית אחת שטובה לכולם, אין קול קורא שעונה על היכולות ועל הצרכים של כל רשות בפני עצמה.
<גיל ליבנה: יש בהחלט, אם רוצים גם לממש את המשאבים ואת התקציבים הללו, יש בהחלט מה שנקרא להתאים את החליפה ללקוח.
<גיל ליבנה: קצת מידע על צריכת האנרגיה ברשויות המקומיות.
<גיל ליבנה: פה מדובר על הצריכה הרשותית, לא זאת של האזרחים שגרים ברשות המקומית.
<גיל ליבנה: כ-15% מכלל צריכת החשמל במגזר המסחרי והציבורי, בהחלט היקף נכבד, 5% מכלל צריכת החשמל במשק.
<גיל ליבנה: כמובן שעבור הרשויות המקומיות, חשמל הוא משאב בסיס להוצאה לפועל של השירותים לאזרח, מתאורת הרחובות דרך מיזוג בבתי הספר וההוצאה הזאת מהווה נתח משמעותי.
<גיל ליבנה: מכאן גם הפוטנציאל להתייעלות אנרגטית.
<גיל ליבנה: אפשר ללמוד מהעולם.
<גיל ליבנה: אנחנו לומדים מהעולם.
<גיל ליבנה: אחת המטרות של המרכז לשלטון מקומי היא ללמוד, להביא את מקורות הידע והמידע וההדרכה לרשויות המקומיות בשטח, כולל על בסיס סיורים ויועצים שיורדים לשטח, עד שנגיע למצב של איפוס אנרגטי, הן לצורך התייעלות אנרגטית והן לצורך ייצור של אנרגיה מתחדשת.
<גיל ליבנה: יש דוגמאות לכך.
<גיל ליבנה: לא מעטות.
<גיל ליבנה: הרי לא התחלנו את התורה הזאת מהיום.
<גיל ליבנה: יש לא מעט רשויות מקומיות שהקימו מתקנים לייצור חשמל ירוק בעיקר על בסיס פוטו וולטאי באמצעות תכניות שהמרכז לשלטון מקומי יזם, כמו תכנית תג הסביבה בשיתוף המשרד להגנת הסביבה.
<גיל ליבנה: במסגרת התכנית הזו פעילות שבעים רשויות מקומיות מהמגזרים השונים, כשאחת המטרות של התכנית הזו הייתה התייעלות בתחום האנרגטי, במטרה להביא לחסכון כמובן וגם יתרון סביבתי.
<גיל ליבנה: במסגרת התכנית בוצעו הדרכות, למשל, כמו ייזום של תקן ופה אני פונה למנכ"לית משרד הפנים, ליזום תקן מחייב ברשות המקומית, של ממונה אנרגיה רשותי.
<גיל ליבנה: כל ארגון מוניציפלי עובד על פי תקנים.
<גיל ליבנה: עד שלא מסדירים זאת כתקן מחייב, רשויות מקומיות לא ידעו כמה צורך חשמל בית הספר, כמה צורכות מרכזיות תאורה בשצ"פ (שטח ציבורי פתוח) כזה או אחר, לנהל את המערכת.
<גיל ליבנה: המערכות לא מנוהלות.
<גיל ליבנה: החשבונות נפרדים.
<גיל ליבנה: לפעמים גם משלמים חשבונות חשמל של עמותות וגופים אחרים מבלי לשלוט בדברים הללו.
<גיל ליבנה: ואני חושב שאחת הדרכים שלנו, לא חושב, אני יודע, שאחת הדרכים שלנו וזה גם מניסיון של הרשות המקומית שאני עומד בראשה, מועצה מקומית שוהם, היא ממונה אנרגיה רשותי שמנהל את משק האנרגיה ואת חשבונות החשמל.
<גיל ליבנה: זה יכול להביא להתייעלות עד כדי רמה של 10% הפחתה בהוצאות החשמל של הרשות המקומית מבלי להוסיף מתקנים ותקנים נוספים, על ידי כיוון של מרכזיות תאורה לשעות ההדלקה והכיבוי וכך הלאה.
<גיל ליבנה: אנחנו לקראת השקה משותפת למשרד האנרגיה והמים, של תכנית שנקראת משא"ב, שגם היא תמשיך את התכנית הקודמת במטרה לסייע לרשויות המקומיות בהדרכה ובאמצעים להתייעלות אנרגטית וניצול אופטימלי של מענקים ותמיכות ממשלתיות.
<גיל ליבנה: לגבי הניצול האופטימלי של המענקים ותמיכות ממשלתיות.
<גיל ליבנה: קראתי לא מזמן ראיון עם מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה על כך שקולות קוראים יצאו רק לרשויות מקומיות עם דירוג סוציואקונומי 1-5, כי רשויות מ-5 ואילך יש להן יועצים והן תמיד יודעות להשיג את התקציבים הרבה יותר טוב.
<גיל ליבנה: נשאלת השאלה למה הגענו למצב שרשות מקומית צריכה להעסיק יועץ כדי להבין ולמלא את הקול קורא?