GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שאול גולדשטיין: אגב, בשנות החמישים, כנראה הייתה מצוקה מול עטלפים ולמעשה, כל בור שהיו עטלפים זרקו בפקודה רימוני זרחן, הרגו את רוב העטלפים בישראל, זה יצר נזק בלתי רגיל.
<שאול גולדשטיין: היום העטלפים מתאוששים, בפרויקט שלם של אישוש עטלפים והעטלפים האלה, הם כמו שאמרנו, גם שייכים לבריאות הצבור.
<שאול גולדשטיין: אנחנו לא יודעים את ההשפעה המדויקת של טורבינות הענק על העטלפים אבל אנחנו מזהירים שיכול להיות נזק וזה וחבל, זה פוגע גם בדברים שחשובים לאדם.
<שאול גולדשטיין: לגבי הנוף, כמו שאמרתי מקודם, אפשר להגיד שזה יפה, אפשר להגיד שזה פחות יפה.
<שאול גולדשטיין: חייב להגיד שהייתי בביקור בגרמניה, אתה מגיע לטורבינות, איך שהגענו ראינו פורום של המקבילים שלי באירופה, כלומר, כולם הם אנשים שאכפת להם מהטבע ומהסביבה, אתה מגיע לטורבינה ואחד מהפורום הגרמני אומר: כן, הגזמנו.
<שאול גולדשטיין: בבוואריה.
<שאול גולדשטיין: שם 80% מהאנרגיה היא רוח.
<שאול גולדשטיין: הוא אומר: כן, הגזמנו.
<שאול גולדשטיין: אתה רואה את כל הערים מסביב מכוסות בטורבינות כי ברגע שיש טורבינה ראשונה וזה מצליח, באה השנייה והשלישית והאפקט על השטח הוא גדול.
<שאול גולדשטיין: אחר כך, אחרי יומיים פגשתי אחד מהנציגים של האו"ם בבון, במשרד שלו.
<שאול גולדשטיין: אני יושב מולו, מדבר אתו ומאחוריו יש טורבינה שמסתובבת, לא הקשבתי למה שהוא אומר, אני לא יודע אם זו המטרה שלהם אבל נוף כזה אתה יכול להגיד שהוא יפה אבל אתה יכול להגיד בוודאות שהוא נוף של בני אדם, הוא לא נוף של טבע רגיל, כמו שדברים אחרים, ראיתם את התמונה מקודם, הנה התמונה לפני והנה התמונה אחרי.
<שאול גולדשטיין: אפשר להגיד שזה יפה, אפשר להגיד שזה נחמד, אפשר להגיד מה שאתם רוצים, אבל זה בטח ובטח לא טבע.
<שאול גולדשטיין: דרך אגב, לא פתחנו את ההשפעה של זה על תנועת הצבאים ברמות יששכר למשל.
<שאול גולדשטיין: יש שטח פתוח גדול, הצבי הוא חיה פחדנית, איך היא תושפע מאותה רוטציה וויברציה של טורבינות, אין לנו מושג.
<שאול גולדשטיין: רמות יששכר היא המקום שיש הכי הרבה צבאים בישראל, כמו שאמרנו, סוג צבאים שיש רק בישראל.
<שאול גולדשטיין: שמש, הבעיה העיקרית היא כמובן השטחים הפתוחים.
<שאול גולדשטיין: אתה מכסה אזורים שלמים בחממות סולריות שדרך אגב, כל החממות הסולריות נעשו בתיאום אתנו.
<שאול גולדשטיין: באשלים, מה שהראו מקודם.
<שאול גולדשטיין: ביקרנו שם, ראינו, אישרנו, אנחנו לא נגד, אנחנו בעד, אנחנו רק אומרים מהי המשמעות.
<שאול גולדשטיין: דיברו קודם על נתונים, מה יקרה כשנגיע לאחוזים היותר גבוהים, איפה נשים את החוות האלו, אז צריך להבין דבר אחד, אחרי שמחליטים החלטה יש לה משמעות והמשמעות של אותן חוות סולריות היא שממה וחסימה.
<שאול גולדשטיין: חוץ מהנוף וכל ההיבטים שקשורים אליו וכמובן מה שנאמר פה כמה וכמה פעמים, ניצול של בינוי קיים ועליו לשים את הפאנלים הוא דבר הכי נכון.
<שאול גולדשטיין: לגבי החסמים, בתור קבלן לשעבר אני אגיד שהחסמים הם בלתי אפשריים ואינסופיים.
<שאול גולדשטיין: נושא הגרעין.
<שאול גולדשטיין: כששומעים על הגרעין, ישר חושבים על הכורים בפוקושימה וצ'רנוביל.
<שאול גולדשטיין: צריך לדעת שהיום יש כורים ידידותיים מאד, כורים תוצרת דרום קוריאה.
<שאול גולדשטיין: יש הרבה דברים ושוב, הטכנולוגיות האלו התקדמו, אנחנו לא יודעים מהי ההיתכנות של דבר כזה בישראל היום, עם כל מה שמסביב לאֲמנות אבל גם על זה צריך לחשוב.
<שאול גולדשטיין: בסיכומו של דבר אני חושב שיום העיון הזה מבחינתי, מה שראיתי בכל היום הזה, היה מרתק.
<שאול גולדשטיין: אפשר לראות שניתן להגיע להתייעלות אנרגטי, להגיע לתוספת של אנרגיה ירוקה גם בלי לוותר על השטחים הפתוחים, שמה שהגדרת עליהם זה כמעט בלתי הפיך.
<שאול גולדשטיין: תודה רבה.
דוד אמסלם: הגב' גלית כהן, סמנכ"לית תכנון ומדיניות, המשרד להגנת הסביבה.
<גלית כהן: (הצגת מצגת) מצטרפת לברכות על הדיון ועל האנרגיה הבלתי נדלית שלך שאתה עוסק בכל כך הרבה נושאים כל הזמן.
<גלית כהן: תיכף אציג את מדיניות האקלים של הממשלה כפי שאושרה ואני אבוא ואומר, ראשית, שאני מציגה את זה ואני מציגה את זה בשם הממשלה.
<גלית כהן: מדובר בעבודה בינמשרדית מאד גדולה.
<גלית כהן: נמצא אתי כאן דר' גיל פרואקטור שניצח על כל המנגינה הזאת ויצר את התכנית ואת מדיניות האקלים של הממשלה אבל זו בהחלט שותפות של משרד האנרגיה ומשרד התחבורה ומשרד הכלכלה ומשרד האוצר בוודאי, ועוד משרדים נוספים רבים וכמובן בשותפות ומתוך התייעצות עם כל הגורמים האחרים.
<גלית כהן: זה השלטון המקומי וארגונים וחברות האנרגיה וחברות ההתייעלות האנרגטית ועוד.
<גלית כהן: כך שאני מציגה כאן עבודה שהיא עבודה כלל ממשלתית ונעשתה במאמץ משותף.
<גלית כהן: אם אנחנו מסתכלים על היעדים שלנו, אז מהם יעדי הממשלה?
<גלית כהן: רואים את זה מעט אבל לא מי יודע מה טוב.
<גלית כהן: האם אפשר לעשות פוקוס?
<קריאה: בכוונה הם לא ברורים.
<גלית כהן: הם לא ברורים.
<גלית כהן: הממשלה יחסית ברורה.
<גלית כהן: מה שכתוב באדום הוא התסריט של עסקים כרגיל.
<גלית כהן: זאת אומרת, מה היה קורה במדינת ישראל אם לא היינו עושים שום דבר.
<גלית כהן: כמובן שהרובריקה הראשונה היא המצב הנוכחי.
<גלית כהן: גם של הפליטות, גם של צריכת החשמל, גם אנרגיה מתחדשת וגם בנושא של הנסועה, אותם אלמנטים מרכזיים של התכנית שצריכה בעצם להתייחס ליעדים ואנחנו רואים את היעדים ל-2030.
<גלית כהן: אנחנו מדברים על הפחתה פחות או יותר של 24.5 מיליון טון גזי חממה יחסית לעסקים כרגיל.
<גלית כהן: תיכף ניכנס לפרטים אבל אתם כולכם זוכרים את החלטת הממשלה שדיברה על 17% אנרגיות מתחדשות והיום אנחנו עומדים על 2% ביום שמש.
<גלית כהן: אנחנו מדברים על 17% בהתייעלות אנרגטית ואנחנו מדברים על מעבר משמעותי לאנרגיה על גז ועל הפחתה משמעותית בשימוש בפחם.
<גלית כהן: תיכף אתייחס לזה גם כן.
<גלית כהן: וכמובן ייצור.
<גלית כהן: פוטנציאל ההפחתה.
<גלית כהן: איפה הוא נמצא?
<גלית כהן: מאיפה אנחנו יכולים להביא את פוטנציאל ההפחתה, את אותם יעדים שמניתי אותם קודם?
<גלית כהן: לא מניתי את ה-20% הפחתה בנסועה ותחבורה.
<גלית כהן: מאיפה זה יכול להגיע?
<גלית כהן: עכשיו אנחנו נדבר על מיליון טון גזי חממה ביחס ל-2030.
<גלית כהן: Business as usual ל-2030.
<גלית כהן: חוזרים על התייעלות אנרגטית בצריכת חשמל, על הפחתת שימוש בפחם, אני אמרתי קודם, אנחנו חושבים, המשרד שלנו חושב וכבר שמעתם את זה גם ביום ראשון, שצריך להפחית בצורה משמעותית את השימוש בפחם.
<גלית כהן: אנחנו חושבים ש- 1-4 עדיף להפחית את השימוש בהם, לסגור אותם וזה יותר נכון אם אנחנו מתייחסים להיבטים של בריאות כמובן ולהשלכות החיצוניות של ייצור חשמל מפחם.
<גלית כהן: צריך להגדיל את הכמות של השימוש באנרגיות נקיות כמובן, להתייעל אנרגטית, אחר כך אנרגיות נקיות, שימוש בגז טבעי ובוודאי להפחית בצורה משמעותית את השימוש בפחם.
<גלית כהן: לכן אחד היעדים כאן הוא שינוי סדר העמסת התחנות, לגבי הנושא של הפחם, זה יכול לתרום לנו 3.6-9.7.
<גלית כהן: אני רוצה עוד לומר משהו מאד חשוב.
<גלית כהן: בלי לעשות את הצעד המשמעותי הזה יהיה מאד קשה לעמוד ביעדים שהממשלה הציבה לעצמה, שהמדינה הציבה לעצמה והמשמעות של זה תהיה, שכדי לעמוד ביעדים אנחנו נצטרך לשלם הרבה יותר ולהשקיע הרבה יותר בכל האמצעים האחרים.
<גלית כהן: נצטרך להגיע לאותם אמצעים שהם יותר יקרים היום.
<גלית כהן: הפחתת פליטות מגזי קירור, כל הנושא של טיפול בפסולת, צמצום הנסועה ויעוד צריכת הדלקים לתחבורה.
<גלית כהן: כמובן עוד הפחתות ואמצעים מרכזיים נוספים.
<גלית כהן: מהם סוגי אמצעי המדיניות שאנחנו חושבים שצריך להשתמש בהם.
<גלית כהן: זה מגוון וכבר דיברה כאן הגברת מהכנסת, שירי, ממרכז המחקר של הכנסת, זה לא יכול להיות כלי מדיניות אחד, זה שילוב, כמובן.
<גלית כהן: תיכף אני אתייחס אליהם בצורה יותר מפורטת, אבל אלה מנגנונים כלכליים לתימרוץ ולמינוף של השקעות בהתייעלות אנרגטית.
<גלית כהן: זה חייב להיות.
<גלית כהן: אנחנו כמשרד, משקיעים תקציבים מאד גדולים.
<גלית כהן: לא נמצאים כאן קק"ל שאם היו כאן היו מספרים גם כן שביחד אנחנו משקיעים בשנתיים הקרובות סדר גודל של 400 מיליון שקלים, בפעולות להפחתת פליטות גזי חממה ומניעת זיהום אויר, במגוון רחב של פעולות.
<גלית כהן: אם אלה אותם 7 מיליון שקלים שעליהם אנחנו פרסמנו כבר לפני חודש וחצי קול קורא לרשויות המקומיות ואם אלה עוד 40 מיליון שקלים שאנחנו מטפלים אתם בשיקום שכונות.
<גלית כהן: אגב, עם הגגות, עם הפאנלים הסולריים על גגות, אנחנו נגיע אליך לכנסת לתיקון חוק המקרקעין כדי שבכלל יהיה אפשר לעשות את זה.
<גלית כהן: אנחנו כל הזמן רוצים את הגגות אבל אתם לא מבינים כמה זה מורכב וכמה עוד צריך לעשות, כמה צריך לטפל ברגולציה כדי לאפשר את זה כי היום, כדי לאפשר את השימוש בגג, אתה צריך 100% הסכמה של כל הדיירים.
<גלית כהן: זה אומר שדייר אחד יכול להפיל את זה מכל מיני מניעים.
<גלית כהן: הוא לא אוהב את השכן ליד והוא רוצה עכשיו לתקוע אותו.
<גלית כהן: לכן אנחנו צריכים לתקן את חוק המקרקעין, משרד המשפטים מאד בעד אתנו להוריד את זה ל-75% כמו מעליות ודברים אחרים, כדי שיהיה אפשר.
<גלית כהן: אנחנו מקווים להגיע אליך ממש עם פתיחת המושב הבא.
דוד אמסלם: אספר לך סוד.
דוד אמסלם: במסגרת תמ"א 38, כשמדובר בבתים בתוספת, כבר האוצר הורידו את זה.
דוד אמסלם: הורדנו את זה בחקיקה, זה בסדר.
<גלית כהן: כן, אני יודעת אבל אנחנו רוצים במבנים קיימים, באותם מבנים של ההרכבות של שנות ה-50.
דוד אמסלם: אני רק מספר לך שכשהם רוצים, איפה שבוער להם, אז אין בעיה.
<גלית כהן: אז הם עושים את זה, כן.
<גלית כהן: אני רציתי את זה חוק ההסדרים, הם אמרו לי: לא, מה פתאום.
דוד אמסלם: לא, נעשה את זה בעזרת השם.
<קריאה: צמצמו - - -
<גלית כהן: לא צמצמו אותך וטוב שכך, מה שנקרא.
<גלית כהן: עם חוק ההסדרים טוב שכך.
דוד אמסלם: רק תעלו את זה בפניי לפני חוק ההסדרים, כדי שאם הם לא יעלו את זה אז אני אתקוף את זה.
<גלית כהן: או.
<גלית כהן: קיי, אנחנו מקווים להעלות את זה לא בחוק ההסדרים ב-1 באוקטובר, אבל אם זה לא ילך אז נביא את זה בפניך, כי זה באמת חשוב.
<גלית כהן: לייצר הכנסות לאותם דיירים מעוטי יכולת וכו'.
<גלית כהן: הנושא של המנגנונים הכלכליים למינוף והשקעות, תיכף נתייחס לתקציב המאוד גדול שמשרד האוצר שם לטובת העניין.
<גלית כהן: הסרת חסמים רגולטורים, פיננסיים ועוד, לקידום המתקנים הגדולים והקטנים לייצור החשמל וגם להתייעלות אנרגטית.
<גלית כהן: רגולציה בתחום ההתייעלות האנרגטית.
<גלית כהן: בחינה ושימוש של אמצעים נוספים וכמובן, כל הסרת החסמים היא כדי לסייע לתעשיית ה clean tech הישראלית, כי זה נכון שיש הרבה טכנולוגיות היום, מאוד מאוד מתקדמות בעולם.
<גלית כהן: אנחנו היינו שמחים אם אנחנו היינו ממשיכים לשמר את המובילות של הטכנולוגיה הישראלית בכל העולם.
<גלית כהן: ניכנס קצת יותר בפירוט לאמצעי המדיניות שעוסקים בנושא של אנרגיה מתחדשת.
<גלית כהן: אני פה מתייחסת להחלטת הממשלה שבאה מיד לאחר הסכם פריז.
<גלית כהן: לאחר הסכם פריז שאושר, הצגנו את היעדים, חזרנו בחזרה והיו דיונים רבים.
<גלית כהן: בסופו של דבר הממשלה החליטה על אמצעי המדיניות אותם היא מקדמת, כדי לעמוד באותם יעדים.
<גלית כהן: יש לוחות זמנים מאד מצומצמים שכל משרד לקח על עצמו.
<גלית כהן: משרד האנרגיה לקח על עצמו המון דברים, משרד התחבורה, משרד הכלכלה ואנחנו ועוד ואנחנו מקווים שכולם יעמדו ביעדים שלהם, ונשים לפני הממשלה את כל הפתרונות.
<גלית כהן: גיבוש אמצעים זו תכנית לצורך השגת יצור חשמל מאנרגיה מתחדשת.
<גלית כהן: ממש עד סוף השנה הזאת צריכה להיות תכנית שלמה שמשרד האנרגיה מוביל אותה.
<גלית כהן: מבחינת רגולציה, קביעת הסדרים ליישום התכנית להשגת יעדי יצור מאנרגיה, לרבות יעד יישום לשנת 2020, וזה עד אמצע 2017, 30 ביוני.
<גלית כהן: תמריץ כלכלי, הענקת הטבת מס בדמות פחת מואץ בשיעור של 20% לתקופה של שלש שנים למתקנים עסקיים בטכנולוגיה פוטו וולטאית.
<גלית כהן: הסרת חסמים למתקני יצור, תיכף נדבר.
<גלית כהן: קידום התכנון לשימוש בקרקעות לאנרגיות מתחדשות.
<גלית כהן: המשרד להגנת הסביבה, בוודאי לא אוהב לבזבז קרקעות ושטחים פתוחים לטובת אנרגיה מתחדשת אבל, אנחנו יודעים שנידרש לזה, שלא נוכל להביא את הכול מהגגות, בטח לא בשלב הראשון ואנחנו מנסים לראות איפה נכון ואיך נכון לעשות את זה.
<גלית כהן: אנחנו שותפים לכל המהלך הזה.
<גלית כהן: להביא בפני מועצת מקרקעי ישראל החלטה לקביעת מחיר אחיד להקצאת קרקע להקמה של מתקנים לייצור חשמל באנרגיות מתחדשות.
<גלית כהן: לבחון הקלות ודו שימושיות של הקרקע.
<גלית כהן: השבוע ביקרתי באיזשהו קיבוץ וראיתי ממש פעילות חקלאית ענפה קיימת ומעל, אותם תאים פוטו וולטאים, זה בקבוצת יבנה, מרחפים מעל, בדיוק דו שימושיות של הקרקע, שאפשר כמובן לא רק בחקלאות אלא גם בחניות ועוד ועוד.
<גלית כהן: תמריץ כלכלי של מתן פטור ממס הכנסה ליחיד, שזה גם עלה כאן.
<גלית כהן: שינוי הקצאת חשמל ביתית.
<גלית כהן: רגולציה.
<גלית כהן: מתקנים פוטו וולטאים על גגות המבנים שבאחריות החשבת הכללית לבחון את השילוב של זה.
<גלית כהן: נאמרו כאן עוד הרבה פעולות אחרות שצריך לעשות כדי לאפשר את התאים הפוטו וולטאים על הגגות.
<גלית כהן: להגדיל את הוודאות למתקני יצור חשמל גם באנרגית רוח.
<גלית כהן: אנחנו התחייבנו עד 30 לספטמבר, להשלים את מפת הרגישויות של בעלי כנף.
<גלית כהן: אנחנו עובדים עם הצוות של שאול גולדשטיין, עם רשות הטבע והגנים ואנחנו מקווים להביא מפה שתדבר על רגישויות ותוכל לתת ודאות על איפה כדאי ליזמים של אנרגית הרוח להפנות את מאמציהם, את מרצם והשקעתם ואיפה כדאי להתרחק, כי כמו שנאמר כאן קודם, אנחנו באזור מאד מיוחד של מעבר ציפורים מאד מיוחד ואנחנו נצטרך להתייחס לזה.
<גלית כהן: לתקן את החלטת הממשלה מ-2014 שההספק המוצע לרשת של תחנה פוטו וולטאיית, במקום 30 מגה וואט יבואו 40 מגה וואט, לתת להם אפשרות לגדול.
<גלית כהן: בחינה וגיבוש של אמצעים להפחתה נוספת של פליטות גזי חממה בסקטור החשמל ועוד.
<גלית כהן: תיקון תכנית הפיתוח של חברת חשמל כך שתפחית את השימוש בפחם ותעבור ליצור אלטרנטיבי אם זה מתחדשות ואם זה גז.
<גלית כהן: התייעלות אנרגטית.
<גלית כהן: להתייעלות אנרגטית, כפי שציינתי קודם, הממשלה הקציבה, משרד האוצר הקציב תקציבים גדולים, יחסית.
<גלית כהן: אפשר היה יותר אבל זה גם טוב, התחלה טובה.
<גלית כהן: יש לנו 500 מיליון שקל בערבויות.
<גלית כהן: זה אומר שזה מינוף של לפחות נגיד, הכי הכי ב-1-4, עם כספי המדינה, זה אומר שזה הרבה כסף שעוד רגע יוזרם, אם זה באמצעות קרנות, אנחנו בוחנים את כל הדברים האלה עם אנשי החשבת הכללית ועם אנשי ערבויות המדינה.
<גלית כהן: ערבות מדינה תאפשר להרבה קרנות להיכנס לכאן כי בעצם אנחנו חולקים את הסיכון ומקטינים את הסיכון של היזמים והמשקיעים.
<גלית כהן: אנחנו חושבים שזה ייתן כאן boost משמעותי גם לנושא של אנרגיה מתחדשת וגם לנושא של התייעלות אנרגטית.
<גלית כהן: מנגנון כלכלי נוסף הוא 300 מיליון שקלים שהממשלה משקיעה באמצעות מרכז השקעות להתייעלות אנרגטית.
<גלית כהן: גם פה זה יהיה גם לתעשייה, לרשויות מקומיות ולמסחר.
<גלית כהן: כל מי שירצה לעשות התייעלות אנרגטית טובה וחכמה יוכל לעשות את זה ולהשתמש בתקציבים המאוד גדולים האלה וזה נוסף על התקציבים שאמרתי קודם.
<גלית כהן: עוד צעדים לצמצום צריכת החשמל.
<גלית כהן: אני רוצה לציין ולומר כך.
<גלית כהן: מבחינתנו, יש מדיניות.
<גלית כהן: עכשיו כל מה שצריך לעשות זה ליישם ולעשות את הכול כדי להביא את האמצעים האלה ואת כל היעדים האלה לידי יישום, כאשר מבחינתנו זה קודם כל צמצום הצריכה והתייעלות, לאחר מכן יצור של אנרגיה מתחדשת, ניצול של הגגות והשטחים הבנויים, ביזור של הכול ולאחר מכן נדבר גם על אגירה וניהול של רשת חכמה.
<גלית כהן: בלי זה, בלי כל החבילה הזאת שאנחנו צריכים לייצר אותה, לא נוכל לראות את עצמנו עומדים ביעדים.
<גלית כהן: צריך לזכור עוד דבר, אנחנו עוד שנתיים נידרש ברמה הבינלאומית, שוב לבחון את היעדים הכלל עולמיים.
<גלית כהן: יש סיכוי גדול, לא קטן, שנידרש להגביר את היעדים שלנו, שנצטרך לשים יעדים הרבה יותר שאפתניים ולכן, כדאי לנו כבר להזדרז וליישם לפחות את מה שהבטחנו.
<גלית כהן: תודה רבה.
דוד אמסלם: תודה לך גלית.
דוד אמסלם: אודי אדירי, בבקשה.
<אהוד אדירי: צהרים טובים לכולם.
<אהוד אדירי: בסך הכול רוב הדברים כוסו כאן, אני אנסה לתת את הפרספקטיבה הכלכלית-תקציבית.
<אהוד אדירי: ניסיתי לחשוב על ארבע מגמות חדשות ומשמעותיות במשק האנרגיה בעולם ובישראל, שביחד אני חושב הם גורם שינוי מאד משמעותי.
<אהוד אדירי: הראשונה היא האנרגיות המתחדשות.
<אהוד אדירי: זה לא שאנרגיות מתחדשות הן דבר חדש כי אפשר לשאול ואכן בנורבגיה זה היה כבר עשרות שנים אבל, אנרגיות מתחדשות שבמציאות ובתנאים הישראלים הן כלכליות זה דבר יחסית חדש.
<אהוד אדירי: לפני חמש, שש שנים טיפלתי בתחום האנרגיה באוצר והעלויות של אנרגיות מתחדשות, גם אז רצינו אנרגיות מתחדשות, רק העלות לקווט"ש, מי שזוכר, בדרגות הראשונות הייתה 2 שקלים לקווט"ש ואנחנו ראינו בזה איום אמתי על העלאת תעריף החשמל ואמרנו:
<אהוד אדירי: בואו נתחיל אבל בהיקפים קטנים ונחכה שהמחירים ירדו והמחירים ירדו.
<אהוד אדירי: ירדו הרבה יותר מהר ממה שיכולנו לדמיין והיום האנרגיות המתחדשות הן בהחלט כלי שהוא לא רק סביבתי אלא גם ברמה הכלכלית הוא כלי מעניין.
<אהוד אדירי: זו מגמה אחת מאד ברורה.
<אהוד אדירי: המגמה השנייה שהיא חדשה לישראל היא שהגז הטבעי הגיע ומגיע לישראל ומאפשר לנו קודם כל בעולם של הפחתת פליטות להגיע לתוצאות הרבה יותר טובות.
<אהוד אדירי: הוא גם מאד משמעותי ותיכף נראה את ההשלכות שלו על כל יצור החשמל ועל היכולת להכניס השקעות פרטיות ודברים הרבה יותר מתקדמים ומעניינים לתוך המשק הזה.
<אהוד אדירי: מיקרו גנרציה, גם היא במידה רבה יושבת על העולם הזה של גז טבעי וגם היא מאד משמעותית, כשאנחנו מסתכלים על מגמות שמאפיינות את משק האנרגיה בעולם.
<אהוד אדירי: הדבר האחרון זה הפחתת פליטות, אפרופו פריז, מגמה עולמית מאד ברורה.
<אהוד אדירי: אחרי שנים של היסוס ואחרי שנים של ספקנות, איזושהי תחושה לפחות של מחויבות עולמית חזקה להפחתת פליטות.
<אהוד אדירי: לכן המדיניות הממשלתית בגדול, שלנו, צריכה להיות כזאת שעונה או מנצלת נכון את הדברים האלה ועומדת בפני האתגרים שהם מציבים.
<אהוד אדירי: בגדול, לפני שנצלול לדברים התקציביים ברמה הכלכלית, ברור שיש כאן הזדמנות.
<אהוד אדירי: כשאנחנו מדברים על המשק הישראלי דהיום, שהוא ברמת השקעה יחסית נמוכה, אם מסתכלים על נתוני ההשקעה במשק בוודאי ברבעון הראשון של 2016 אבל בכלל, מחברים את זה לעולם של ריביות יחסית נמוכות, אז זו בהחלט תקופה שהיא פוטנציאל טוב להשקעה בתשתיות בכלל ובאנרגיה בפרט.
<אהוד אדירי: באמת אנחנו בתקציב הקרוב, אני מקווה מאד שאנחנו נראה לפחות שני צעדים משמעותיים מאד בתחום התשתיות שהן תשתיות ירוקות.
<אהוד אדירי: אחד הוא באמת מעבר המשק לגז טבעי בעיקר בעולם של תחבורה, לראות איך אפשר כממשלה לשחרר את כל החסמים וזה באמת, אמנם הכנסתי את זה במצגת אבל גילינו שבתחום הזה של גז טבעי ותחבורה יש הרבה מאד חסמים והרבה מאד אי ודאות שהממשלה מייצרת והמטרה שלנו היא להסיר את זה ולהגיע למצב שהתחבורה הכבדה בישראל, כלומר, משאיות ואוטובוסים יעברו לגז טבעי בתוך מספר ספור של שנים.
<אהוד אדירי: מבחינת פליטות זה דבר מאד משמעותי, מבחינת זיהום אויר זה משמעותי עוד הרבה יותר.
<אהוד אדירי: זה צעד אחד שאני מקווה מאד שיהיה בתקציב הנוכחי.
<אהוד אדירי: הצעד השני הוא בתחום של תחבורה ואמרה על זה גלית קודם, אנחנו רוצים הפחתה של 20% בנסועה.
<אהוד אדירי: הפחתה של הנסועה לא קורית כי אנשים נשארים בבית, זה גם יכול להיות אבל גם בזכות מעבר לתחבורה ציבורית ואנחנו מתכוונים בתקציב הזה לסמן קו של מהפך בכל התחום של הסעת המונים.
<אהוד אדירי: כלומר, רכבות קלות בעיקר אבל לא רק.
<אהוד אדירי: במטרופולינים לראות שעשר שנים מהיום יש הרבה יותר נסיעות בתחבורה ציבורית.
<אהוד אדירי: אני אעבור לאתגרים הכללים שמשק האנרגיה ככלל מאפשר.
<אהוד אדירי: אחד זה יצור חשמל מבוזר.
<אהוד אדירי: השני הוא אתגר מאד גדול של ניהול המערכת.
<אהוד אדירי: מאד מורכב לנהל מערכת שיש בה אנרגיה מתחדשת, שיש בה אגירה ויש בה את הדברים האלה.
<אהוד אדירי: יש פה פוטנציאל מאד נרחב לפתרונות שוק חדשים וחדישים, אם זה בתחום האגירה, אם זה בתחום ניהול העומס, אם זה בתחום מה שנקרא צריכה שלילית וניהול ביקושים וגם בתחום של אנרגיה מתחדשת.
<אהוד אדירי: אנחנו כממשלה, רואים כאן שני דברים.
<אהוד אדירי: בצד שמאל אנחנו צריכים לראות שיש לנו רשת חשמל מנוהלת, איכותית, שיודעת להוליך את החשמל ממקום למקום, לתת את הגיבויים בשעות שהאנרגיות המתחדשות לא עובדות, ומצד שני, אנחנו כן חושבים שזה בדיוק העולם של יצור ואספקה מאד תחרותיים.
<אהוד אדירי: אני לא מדבר עכשיו על הרפורמה במשק החשמל אבל אפשר להמשיך את המצגת הזאת גם לכיוון הזה מהנקודה הזאת אבל, מכאן נמשיך לשני הנושאים שאני אתמקד בהם, אחד זה התייעלות אנרגטית והשני הוא אנרגיות מתחדשות.
<אהוד אדירי: גלית דיברה על חלק גדול מהדברים.
<אהוד אדירי: אני לא אחזור על היעדים.
<אהוד אדירי: מה שאנחנו מנסים לעשות כממשלה בשני הדברים האלה, בהתייעלות אנרגטית ובאנרגיות מתחדשות הוא בעצם לשאול את עצמנו, הרי ברור, ממשלה יכולה לשים משאבים בכל מקום והשאלה היא איך לנצל אותם הכי נכון.
<אהוד אדירי: אנחנו מנסים לשאול את עצמנו מהן הבעיות שמונעות, בתחום הזה של התייעלות אנרגטית, מהשוק, לייצר את הפתרונות בעצמו.
<אהוד אדירי: כי כל אחד יגיד, כל אחד בחדר, כל מי שמתעסק בתחום ובטח מי שמשווק אותו, יגיד שהפתרונות הם מאד יעילים ומאד נכונים מנקודת ראות הפירמה.
<אהוד אדירי: בתוך חמש שנים הם מחזירים את עצמם אבל עדיין הם לא קורים.
<אהוד אדירי: ניסינו לאתר את החסמים העיקריים, חסמי מימון קודם כל.
<אהוד אדירי: אנחנו מבינים שיש בעיה קשה לגייס אשראי לתחום הזה של התייעלות אנרגטית, הוא עוד לא לגמרי בנקבילי.
<אהוד אדירי: זאת אומרת, כשבא מפעל ואומר יש לי פרויקט, או באה חברת אסקו, לא תמיד גורמי המימון יודעים לתמוך את זה כפי שהם יודעים היום לתמוך אנרגיות מתחדשות.
<אהוד אדירי: אנרגיות מתחדשות הן כבר מוצר מדף מבחינה בנקאית, התייעלות אנרגטית פחות.
<אהוד אדירי: זה גם לא בליבת העיסוק של הגורמים שעושים את זה.
<אהוד אדירי: אם יש מפעל שמייצר כסאות או מייצר גופים לתעשיית האלקטרוניקה, התייעלות אנרגטית אינה בליבת העיסוק ולכן להשקיע כסף בתזרים המזומנים בתחום הזה ולהעמיס את זה על החוב, על האובליגו של החברה, זה תמיד בעדיפות יותר נמוכה.
<אהוד אדירי: יש בעיה של אמון וידע, אין מספיק אמון בחברות ההתייעלות.
<אהוד אדירי: דברים לא מספיק מובהקים לכאורה, הם לא מספיק מגובים, הם לא מספיק ברורים.
<אהוד אדירי: אין מספיק היכרות בתועלות ובמה שהן מאפשרות.
<אהוד אדירי: ברמה של המגזר הציבורי, נוסיף לזה שגופים הציבוריים, שהם צרכני אנרגיה גדולים מאד, בסוף מתנהלים קצת אחרת.
<אהוד אדירי: אל"ף, יש בירוקרטיה, לא תמיד הם יודעים איך לאשר השקעה, עם מי לדבר בכלל, מי מאשר להם את זה, איך הם מממנים את זה, הם רשות מקומית, איך הם פתאום מביאים עכשיו מיליוני שקלים להחלפת מנורות ברחוב, גם אם זה טוב ויש אנומליה.
<אהוד אדירי: זאת אומרת, תקציב התפעול מכוסה והשקעות הן פריבילגיה, אז גופים ציבוריים לא תמיד יודעים לתקוף את זה ולכן ניסינו לתת מענה לדברים האלה.
<אהוד אדירי: כשאני אומר ניסינו וכשאני אומר אנחנו, זה בהמשך למה שגלית אמרה בתכנית הממשלתית.
<אהוד אדירי: לכן, שני הצעדים המרכזיים הפיסקליים, האחד הוא קודם כל קרן הלוואות מגובות ערבות.
<אהוד אדירי: עוד פעם, הלוואות ערבות ולא מענקים, כי אנחנו מאמינים שהתחומים האלה נכונים כלכלית, הם נכונים למפעל.
<אהוד אדירי: הבעיה של המפעל היא לקחת את ההלוואה ואת המימון.
<אהוד אדירי: קרן הלוואות של חצי מיליארד שקל מאפשרת להערכתנו עד 5 מיליארד שקל, אם אני לוקח את הניסיון שלנו מקרן עסקים קטנים, אז בהחלט אפשר להגיע גם ל-5 מיליארד.
<אהוד אדירי: אמרה גלית לכל הפחות 2, אני חושב שאפשר גם הרבה יותר.
<אהוד אדירי: מיליארדי שקלים של הלוואות מגובות ערבות מדינה, דרך קרנות שיעניקו אותן ובעצם יאפשרו מימון לדברים האלה, כשהמענקים, כתבנו "גופים חלשים" אולי "חלשים" זו מילה קצת חזקה אבל בגדול, גופים שיש להם יותר קושי לעשות את הדברים האלה.
<אהוד אדירי: זה בעיקר רשויות מקומיות חלשות יחסית ועסקים קטנים ובינוניים.
<אהוד אדירי: הם יוכלו לזכות גם במענקים אז אמור להיות לנו די הרבה כסף ממשלתי תומך השקעה.
<אהוד אדירי: אמרתי קודם שמבחינתנו כממשלה התמורה פה היא כפולה, היא גם עמידה ביעדי פריז וגם שיפור איכות החיים אבל גם, בתקופה כזאת במשק, השקעות של 5 מיליארד שקלים בתחום האנרגיה - - - בכמה שנים הן דבר משמעותי למשק.
<אהוד אדירי: יש עוד כמה צעדים, פחות ארחיב עליהם אבל הם אמורים לטפל בחסמי האינפורמציה, אם זה מודל מדידה אחיד, מאגר סוקרים וחברות שיכולות לבצע את ההערכות.
<אהוד אדירי: השפעות על חשבון חשמל – התייחסו לזה קודם, טיפול ממוקד בבסיסי צבא וטיפול ממוקד במשרדי ממשלה.
<אהוד אדירי: זה בגדול לגבי התייעלות אנרגטית.
<אהוד אדירי: לגבי הנושא של אנרגיה מתחדשת.
<אהוד אדירי: גם כאן החסמים, דיברו עליהם הרבה היום.
<אהוד אדירי: תראו, מה זה חסם, נקודת ראות של שאול גולדשטיין היא מהות, מנקודת ראות של מי שרוצה לקדם אנרגיה מתחדשת זה חסם.
<אהוד אדירי: בסוף יש בעיות אובייקטיביות.
<אהוד אדירי: אנחנו לדעתי דיברנו עליהן מספיק היום.
<אהוד אדירי: אנחנו מנסים לטפל בהן ומטפלים בהן.
<אהוד אדירי: ברמת הפתרונות אנחנו מדברים, אחד, אני אתחיל דווקא מהפינה הימנית העליונה, ביטול התחנה הפחמית באשקלון, תהליך שהתחיל בהחלטת ממשלה, כרגע נמצא בפעילות משותפת אצל שרי האנרגיה והאוצר.
<אהוד אדירי: בגדול זה חשוב לא כי מישהו פה חושב שהיו בונים תחנה פחמית באשקלון, אלא כי כל עוד היא מתוכננת אז רשת ההולכה שומרת לה מקום ואז אי אפשר להוליך אנרגיה מתחדשת מהדרום אז זה היבט אחד.
<אהוד אדירי: השקעות ברשת ההולכה – מאד חשוב.
<אהוד אדירי: אנחנו מאד רוצים למקד את חברת חשמל בהשקעות שהן פחות בייצור, בייצור אנחנו חושבים שהסקטור הפרטי יודע לעשות את ההשקעות, אבל ברשת ההולכה חסרות לנו הרבה מאד השקעות, הן קריטיות בשביל לייצר אנרגיות מתחדשות בפריפריה ולהוביל אותן למרכז.
<אהוד אדירי: אנחנו מדברים על תעריף ארנונה מקסימלי וזה כבר לדעתי עבר.
<אהוד אדירי: אנחנו מדברים על מכרזים חדשים, על תעריפים.
<אהוד אדירי: בעצם רשות החשמל אמורה לצאת בהסדרה נרחבת מאד של אנרגיות מתחדשות.
<אהוד אדירי: השיטה שאנחנו נעשה היא שיטה של מכרזים, כדי לאפשר בגדול לציבור לשלם כמה שפחות.
<אהוד אדירי: אנחנו נעשה מכרזים על מחירים ומי שיודע לייצר אנרגיה מתחדשת הכי בזול יזכה והציבור ישלם על זה כמה שפחות בתעריף.
<אהוד אדירי: אנחנו חושבים היום שאפשר להגיע לעלויות עם אנרגיה מתחדשת של עשרים וכמה אגורות, שהן עלויות יחסית סבירות.
<אהוד אדירי: ביטול דיווח ומיסוי ליצרנים ביתיים, נועד להקל על בירוקרטיה ולהקל על האזרח הפשוט שרוצה לשים על הגג שלו מתקנים ויש כאן עדיין בעיות עם בתים משותפים, צריך לטפל בהן וגם הקלות בהליכים הסטטוטוריים.
<אהוד אדירי: הדברים האלה אנחנו מקווים שאם נבצע אותם מהר, יאפשרו לנו לעמוד גם ביעדים של הממשלה וגם, אני אומר עוד פעם, לעשות את זה בצורה שמבחינה כלכלית היא טובה ויעילה גם למשק.
<אהוד אדירי: נצרף לזה כמו שהזכרתי בהתחלה את המהלכים שאנחנו רוצים לעשות בגז הטבעי ובתחבורה, אני חושב שנוכל לקבל גם השקעה גדולה בתשתיות וגם חברה ומדינה נקיות יותר.
<אהוד אדירי: תודה.
דוד אמסלם: תודה אודי.
דוד אמסלם: טוב, רבותי, אני רוצה, ברשותכם, לסכם במספר מלים.
דוד אמסלם: בסך הכול עברנו יום, גם מעניין וגם מעייף.
דוד אמסלם: לשבת על הכיסא כל כך הרבה שעות זה לא פשוט.
דוד אמסלם: דיברנו בעיקרון גם על ההתייעלות האנרגטית וגם על הייצור של האנרגיות המתחדשות.
דוד אמסלם: זה מבחינתי "סור מרע ועשה טוב".
דוד אמסלם: זה בא פעם בצד הפוזיטיבי של הפעולה ופעם בחסכון.
דוד אמסלם: אני סבור עדיין, אודי, שמדינת ישראל לא רואה את הנושא הזה בסדר עדיפות גבוה, בגלל שלדעתה ואני עושה המון דיונים בנושאים של איכות הסביבה, כל מה שלא מכניס כסף לא מעניין, לא מעניין כל כך.
דוד אמסלם: המשרד לאיכות הסביבה התקציב שלו הוא מהנמוכים בין משרדי הממשלה ולא לחינם אבל, בכל מקרה, יש לחצים בינלאומיים וכו'.
דוד אמסלם: היינו בוועידה בפריז וראינו מה קורה בשאר העולם.
דוד אמסלם: היום, דרך אגב, איכות הסביבה בעולם הולכת ומקבלת דחיפה כמעט בכל המדינות המתקדמות ואנחנו משתרכים אי שם מאחור.
דוד אמסלם: לכן אני אישית חושב שהגיע הזמן שהשר שאמון על העניין הזה ייקח את הנושא ויידחף אותו קדימה בכל הכוח וידאג בעיקר לנושא של התקציבים והרגולציה.