GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתן פרנס: אדוני היושב ראש, מברך אותך על היוזמה הזאת ואת מנהלת הוועדה שנמצאת פה.
<איתן פרנס: אני בהחלט מזהה אצל אדוני מקור אנרגיה מתחדשת בלתי נדלה ואני רואה שאתה ערני לפחות כמו שהיית הבוקר.
<איתן פרנס: אני כבר לא.
<איתן פרנס: האולם עדיין מלא, זה מפתיע וחיכינו לימים האלה שיגיעו.
<איתן פרנס: המצגת שלי קצרה, היא תעסוק באתגרי היישום של האנרגיה המתחדשת ואני אגיד - - -
דוד אמסלם: דרך אגב, איתן עזר לנו גם לתכנן את היום.
דוד אמסלם: תודה לך על כל העזרה.
<איתן פרנס: מאה אחוז.
<איתן פרנס: אני גם אדבר בקצרה על התפקיד שלי כמזכיר ארגון התעשייה הסולרית העולמית.
<איתן פרנס: יש לזה חיבור מעניין לישראל.
<איתן פרנס: לא צריך להרבות במלים.
<איתן פרנס: אני לא אכנס לכל פרט.
<איתן פרנס: אתם כולכם מבינים שאנרגיה מתחדשת משנה את העולם.
<איתן פרנס: 90% מהמדינות כבר שם.
<איתן פרנס: 24% מהחשמל בעולם מיוצר ממקורות מתחדשים.
<איתן פרנס: המאיץ הראשי והיחיד היום של דיגיטציה ברשת החשמל שגורם לרשתות החשמל להשתנות זה העובדה שבמה שנקרא מקטע החלוקה, היכן שהצרכנים נמצאים, היום מייצרים חשמל ומוציאים אותו לרשת החלוקה, לרשת הארצית.
<איתן פרנס: צריך לנהל אותה והדבר הזה הציב הרבה מאד אתגרים.
<איתן פרנס: טכנולוגיות הגיעו והתחלנו למעשה בתהליך שכבר אי אפשר לעצור אותו, של שינויים טכנולוגיים של משק החשמל.
<איתן פרנס: העצמת הצרכן.
<איתן פרנס: דיברו פה על צרכנים שמייצרים חשמל.
<איתן פרנס: הלוואי שכולנו נגיע ליום הזה שנוכל לייצר לעצמנו את החשמל שאנחנו צורכים ואנחנו מדברים על האמצעי הישים ביותר להפחתת פליטות גזי חממה, שגם תורם לשרידות מערכות החשמל, רשתות מיקרו גריד ואחרות.
<איתן פרנס: מי שמתווכח עם הגידול של התחום הזה ייכנס ויראה גרפים של הקמות של אנרגיה סולרית, אנרגית רוח, אני לא נכנס לפרטים.
<איתן פרנס: שאלו אותי כרגע, יש כאן חברים מענף ההתייעלות האנרגטית, למה אף אחד לא מדבר על התייעלות אנרגטית.
<איתן פרנס: אני כן מתכוון לעסוק בהתייעלות אנרגטית, הרי עמוד התווך השני או הראשון ואני הייתי אומר הראשון של אנרגיה ירוקה, לא אני אמרתי, סוכנות האנרגיה העולמית, ה – IEA אמרה הוא התייעלות אנרגטית וזה גם התחום הקשה ביותר ליישום.
<איתן פרנס: קשה ליישם התייעלות אנרגטית.
<איתן פרנס: זה נגד הגנום האנושי לחסוך ולהתייעל.
<איתן פרנס: מעדיפים וזה לא אנחנו אלא הדירקטורים של ארגונים מסחריים, מחליטים על השקעה של כספים בפיתוח עסקי לפני שהם מחליטים להתייעל.
<איתן פרנס: אצל רובם זו התנהגות שגורמת לכשל.
<איתן פרנס: לפיכך זה גורם למדינות להתערב ולמצוא פתרונות לכשל הזה.
<איתן פרנס: לגבי התייעלות אנרגטית ואפשר לשים את זה על השולחן, מיליארדי ₪ מתבזבזים כל שנה בישראל.
<איתן פרנס: כ-5 מיליארד ₪ לפי דוח של משרד האנרגיה, בעיקר במגזרים החלשים של עסקים קטנים בינוניים, במגזר הביתי וכו'.
<איתן פרנס: אנחנו רואים את זה כשאנחנו מדברים על עסקים קטנים ובינוניים ואני אתן דוגמה.
<איתן פרנס: כשמוסך שוכר מקום או כשעורכי דין או מישהו אחר שוכר משרד, הוא מקבל את המשרד הזה לכמה שנים עם מערכות שאין לו שום השפעה עליהן ואם המערכות האלו לא יעילות אנרגטית, לאף אחד אין תמריץ לייעל אותן אנרגטית.
<איתן פרנס: אנחנו רואים בזבוז שנמצא בסקטורים שלמים של ענפים של מסחר ושל ענפים קטנים ובינוניים בישראל, כאשר הוא היה יכול להיחסך ולהיות מתועל לצמיחה כלכלית.
<איתן פרנס: יש לנו יעד עצום של חסכון לשנת 2030 ואני מברך את משרד האנרגיה ואת המשרד להגנת הסביבה על זה שהם הצליחו להציב יעדים שאפתניים כל כך אבל, ההצלחה היא חלקית ביותר.
<איתן פרנס: נמצא כאן גיל פרואקטור שסיפר לכנסת פה לפני חצי שנה, שהצלחנו לחסוך 0% מהדוח של המשרד להגנת הסביבה מאז שהתחילה התכנית לחסכון והתייעלות אנרגטית בשנת 2009.
<איתן פרנס: צריך לשנות.
<איתן פרנס: יש חוסר רציפות במדיניות של התחום ושל עיבוד התחום.
<איתן פרנס: מי שמכיר את החלטת שר האוצר בזמנו, יאיר לפיד, למעשה להפסיק את המענקים לפי התכנית להפחתת גזי חממה הראשונה ואנחנו נמצאים כבר בתכנית השנייה.
<איתן פרנס: יש היעדר של כלים מערכתיים בתחום ההתייעלות האנרגטית ואנחנו רוצים לראות איך מחזקים את החברות של ההתייעלות האנרגטית, שיוכלו גם לספק פתרונות מימון ופתרונות אחרים.
<איתן פרנס: האתגרים.
<איתן פרנס: אתגר האנרגיה הירוקה הוא לא אתגר ישראלי.
<איתן פרנס: הוא אתגר גלובלי.
<איתן פרנס: בכל העולם זה מפריע לחברות החשמל ובכל העולם מנסים למצוא מודלים חדשים.
<איתן פרנס: כשאתה מייצר לעצמך חשמל שני דברים קורים: פעם אחת מישהו שקנה גנרטור מזמן, מפסיק להרוויח כמו שהוא הרוויח יום לפני וגם השכן שלך, זה שנמצא לידך, שעדיין צורך חשמל מהרשת, בגלל שאתה התנתקת צריך לשלם קצת יותר.
<איתן פרנס: הדבר הזה למעשה משנה את כלכלת האנרגיה המוכרת ותשתיות האנרגיה הקיימות הן מלכודת.
<איתן פרנס: הן מלכודת שמקשה.
<איתן פרנס: הן אבן ריחיים על התפתחות התחום הזה ובכל העולם מדברים על זה ועוסקים בזה.
<איתן פרנס: גם בישראל.
<איתן פרנס: אנחנו נגיע מתישהו למקום שבו נצטרך לעסוק בזה.
<איתן פרנס: וטובה שעה אחת קודם.
<איתן פרנס: בישראל יש חסמים משמעותיים מול התפתחות התחום של האנרגיה הירוקה ואני מדבר כאן גם על האנרגיה המתחדשת וגם על ההתייעלות האנרגטית.
<איתן פרנס: משק החשמל פה לא תוכנן.
<איתן פרנס: אין לנו תכנית אב למשק האנרגיה.
<איתן פרנס: הרבה מאד שנים, הרבה מאד דיבורים, כמעט וזה יצא ואז מצאנו גז טבעי מבורך ואז אנחנו חושבים כבר ארבע שנים מה אנחנו עושים אתו ועדיין אין תכנית אב.
<איתן פרנס: משרד האנרגיה עדיין לא הוציא תכנית אב למשק האנרגיה ואני מקווה מאד שזה יקרה בשנים הקרובות ואפילו הייתי אומר בשנה הקרובה, כי המדינה הזאת צריכה את זה כמה שיותר מהר.
<איתן פרנס: זה משליך על שאלות מאד בסיסיות.
<איתן פרנס: רשות החשמל ואני אומר את זה כאן כמו שנאמר בלי להתבייש, עוד לא החליטה אם היא בעד יצור מרוכז או יצור מבוזר וההחלטות האלו הן החלטות קריטיות, כי כשאתה יוצא לשוק שהוא שוק מבוזר אתה מנהל לגמרי אחרת את כל מערך ההסדרות שאתה מייצר כרגולטור.
<איתן פרנס: רפורמה במשק החשמל תהיה כאן ומי שלא ראה, חברת החשמל כבר הוציאה נייר עמדה שבו היא רוצה להיות שותפה למפעל הזה של אנרגיה ירוקה.
<איתן פרנס: צריך למצוא את הדרך לאפשר לה, כי היא בעלת עניין שגם נפגעת מהתחום הזה.
<איתן פרנס: צריך לקשור את ההתפתחות של התחום הזה ואפשר לקשור, שככל שהתחום הזה יתפתח במגזר הפרטי כך תוכל גם חברת החשמל - - - זאת אומרת לקשור ולייצר כאן מנגנון שמייצר תמריץ לחברת החשמל לגרום לתחום הזה להתפתח.
<איתן פרנס: בישראל יש לנו התעלמות וזה אולי החסם המשמעותי ביותר, התעלמות מן העלויות החיצוניות.
<איתן פרנס: אנחנו לא סופרים ולא מחשבנים את הנזק של הדלקים הפוסיליים של השריפה, כאשר אנחנו מייצרים חשמל.
<איתן פרנס: אם היינו סופרים, אם היינו שמים את הערך הזה כפרמיה היינו חוסכים חשמל ואז מי שהיה מקים פרויקט התייעלות האנרגטית היה מקבל יותר קצת בגלל שהוא חוסך יותר והוא חוסך גם זיהום.
<איתן פרנס: מי שהיה מייצר אנרגיה סולרית כמו הכנסת כאן, שקמה עם הגג הסולארי, היה יכול לקבל יותר.
<איתן פרנס: זה צריך לקרות ויש עיוות כי היום אנחנו מסבסדים את הפחם.
<איתן פרנס: יש צורך בהורדת הובלה ציבורית וכאן, אדוני היושב ראש, אני פונה וקורא לך, אנחנו כאן היום בכנס לא רגיל שבו הצלחתם אתם להביא גם את האקדמיה, גם אנשי סיעה וגם אנשי ציבור אז אני קורא לך, כי אתה חבר כנסת ואיש שעשה ומי שלא מכיר את המפעל שלך בירושלים ואת הדברים שעשית בירושלים עם האנרגיה הסולרית, מישהו צריך לקחת מהמנהיגים שלנו ועדיף מהקואליציה, יסלחו לי האנשים שלא נמצאים בקואליציה ולקדם את התכניות האלו עם תכניות מעשיות.
<איתן פרנס: את השקופית האחרונה אני מקדיש בדיוק לנושא הזה אז צריך הובלה ציבורית.
<איתן פרנס: באתגרים של אנרגיה מתחדשת יש חסם טכנולוגי מאד משמעותי של שילוב ברשת, של יכולות גיבוי.
<איתן פרנס: אני עובר במהירות.
<איתן פרנס: החסם הכלכלי הוא מלאכותי.
<איתן פרנס: משווים אותנו לעלויות ולא סופרים את התועלות של התחום.
<איתן פרנס: חוסר תיאום בין משרדי הממשלה השונים.
<איתן פרנס: זה המקום לחדש לכולם, אני לא יודע מי יודע, מעטים יודעים, רשות מקרקעי ישראל החליטה בהחלטה פנימית לחסום את ההתפתחות של האנרגיה הסולרית בקיבוצים.
<איתן פרנס: זו החלטה חדשה מהחודשים האחרונים והם לא רוצים לראות יותר אנרגיה סולרית בקיבוצים.
<איתן פרנס: הם רוצים שהקיבוצים יחזירו אדמות מדינה לחזקת מדינת ישראל והיא, רשות מקרקעי ישראל, היא תנהל אותם במכרזים.
<איתן פרנס: הדבר זה יגרום לחסם שלא יאפשר למדינת ישראל לעמוד ביעדים שהיא הציבה לעצמה ואנחנו מאוד מאוד מודאגים, אדוני היושב ראש, מישיבות פנימיות, ישיבות עבודה שקורות בימים אלה, כולל לפני שבועיים, שבהן אנשי רשות מקרקעי ישראל הצהירו בצורה פומבית באותה ישיבה פנימית, שהם לא רוצים לראות את הסולרי מתפתח עוד באגודות חקלאיות.
<איתן פרנס: משרד הפנים, מי שדיבר פה על גגות, חברנו דרור בוימל ואחרים, עמיתים שלנו מארגוני הסביבה, שתדעו, במשרד הפנים עוד לא החליטו שעל גג סולרי לא צריך לשלם היטל השבחה.
<איתן פרנס: אני מזכיר לכם, היטל השבחה, 50% מהגדלת השווי של אותו מתקן ומדובר פה בהיטל שהוא מחויב המציאות, גם אם אתה לא מקים את הגג הסולרי.
<איתן פרנס: זאת אומרת, אם מחר מישהו ילך למכור נכס במדינת ישראל, שיש לו פוטנציאל סולרי, לפי הפרשנות הזו אם לא יהיה פטור בחקיקה, יבקשו ממנו לשלם על הפוטנציאל היטל השבחה, למרות שהוא בכלל לא הקים גג סולרי.
<איתן פרנס: אז זו מכת מדינה שעכשיו מתפתחת.
<איתן פרנס: אנחנו לא שמענו עליה הרבה זמן כי לא היו מכסות סולריות אבל ברגע שיהיו כאן מכרזים סולריים, תוך כמה חודשים, כמו שהבטיחו השר והמנכ"ל שאול מרידור, מיד, אותן רשויות שב-2012 גבו היטלי השבחה ואז היה אפשר כי היו תעריפים גבוהים והייתה התנפחות של התעריפים והיה מאיפה לשלם, אבל היום בעידן של מוני נטו ומכרזים, הרשויות האלו הולכות לחסום באדיבות משרד הפנים, כי משרד הפנים כרגע לא מוכן לוותר על היטל ההשבחה, שהוא צריך לתת אותו עם פטור של שר הפנים.
<איתן פרנס: פסולת לאנרגיה.
<איתן פרנס: נמצאים כאן נציגים של פסולת לאנרגיה.
<איתן פרנס: אוי לו לתחום ששני משרדים אחראים עליו.
<איתן פרנס: יש כאן תחום שמשרד הגנת הסביבה קובע לו מדיניות פסולת ותחום שמשרד האנרגיה קובע לו מדיניות אנרגיה.
<איתן פרנס: רשות החשמל נותנת תעריף והמשרד להגנת הסביבה נותן מענק ותשאלו כמה מתקני פסולת לאנרגיה קמו בישראל עד היום.
<איתן פרנס: התחום הזה נמצא במקום גרוע מאד וכמו שנאמר, עוד לא התחילו לטפל בתיאום בין שני המשרדים ולבחון בצורה הוליסטית איך נראה מתקן פסולת לאנרגיה.
<איתן פרנס: אי ודאות ואופק לפעילות לתחום.
<איתן פרנס: אנחנו צריכים את זה כדי להוזיל עלויות.
<איתן פרנס: לצערי חלק מארגוני הסביבה עדיין, למרות שזה התפקיד שלהם, להגן על הטבע ועל הסביבה, הם מתעלמים מזה שנזקי משבר האקלים כל כך עצומים, שמינים שלמים נכחדים על פני כדור הארץ ואנחנו רוצים את הילדים שלנו פה בישראל ללמד שכן, למרות שאנחנו שבריר כזה קטן בזיהום העולמי, כמו שאמר כאן פרופ' סנד בבוקר, אנחנו יכולים לשנות ואנחנו צריכים לשנות.
<איתן פרנס: אנחנו חייבים להיות חלק מהתהליך העולמי הזה ולהכיר בזה שהאנרגיה הירוקה מפחיתה תמותה, תורמת לבריאות הציבור ושומרת על הרבה מאד מינים.
<איתן פרנס: אני תיכף מסיים.
<איתן פרנס: ההתייעלות האנרגטית.
<איתן פרנס: יש אדישות רבתי לנושא האנרגיה.
<איתן פרנס: אתה מגיע למפעל ונושא האנרגיה הוא משני.
<איתן פרנס: הוא לא הנושא העיקרי של המפעל.
<איתן פרנס: צריך לספק, אם זה מפעל לבורקס, אז צריך להוציא הרבה מאד בורקס, בין היתר לכנסת, ונושא האנרגיה כשאתה מדבר עם המנכ"ל אז זה מעניין אותו כי זה בערך 5% מהמחזור אבל זה נושא משני.
<איתן פרנס: המפעלים והעסקים עסוקים בפיתוח עסקי תחילה.
<איתן פרנס: המכונות ממילא עובדות ויש אנרציה תפעולית ואם משהו עובד למה להחליף אותו, למה להחליף פה את התאורה היפה הזאת, שהיא תאורת PL אם יש לנו היום תאורת לד אבל התאורה הזאת נותנת אור וזה אחד החסמים הגדולים של אנרציה תפעולית, שאם משהו עובד אז לא צריך להחליף אותו.
<איתן פרנס: יש היעדר מודעות ככלל שאפשר לחסוך חשמל.
<איתן פרנס: למי שאתה כבר מספר לו שיש טכנולוגיות ונמצאות כאן חברות בחדר שמספרות למפעלים ולעסקים שאפשר לחסוך בחשמל, אז לא מאמינים לך.
<איתן פרנס: שואלים אותך: מהי משאבת חום?
<איתן פרנס: באתר של משרד האנרגיה עדיין לא מסבירים לציבור מהי משאבת חום.
<איתן פרנס: אם היו מסבירים באתר של משרד האנרגיה מהי משאבת חום אז היינו יכולים לשלוח את אותם ספקנים לקרוא מה משאבת החום הזו עושה ואז האמון היה מתגבש והיו יותר עסקאות של התייעלות אנרגטית אבל גם אז, כשיש מודעות וכשיש אמון, יש חוסר של מקורות מימון, כי לפרויקט של התייעלות אנרגטית, אין מה לשעבד חוץ מאת הציוד עצמו שלא שווה הרבה.
<איתן פרנס: יש כאן בעיה אמתית שצריך להיכנס אליה.
<איתן פרנס: אנחנו רואים כאן מגמות גלובליות של כלכלה דלת פחמן שצריך להצביע עליהן.
<איתן פרנס: יש את שבע המדינות, המעצמות הכלכליות הודיעו שעד סוף המאה הן צועדות לכלכלה דלת פחמן.
<איתן פרנס: השקעה עצומה במו"פ, בעיקר אחרי פריז, לאיתור חומרים חדשים, דלקים חדשים, אגירה, מודלים חדשים לחברות תשתיות.
<איתן פרנס: על חשמל כבר דיברנו.
<איתן פרנס: מדברים על תחום שאמור להפחית את העוני ולסייע למדינות מתפתחות בעולם, שם זה נמצא בין היתר בגלל ההזדמנויות העסקיות הרבות.
<איתן פרנס: אני חוזר לתפקיד שלי בארגון התעשייה הסולרית העולמית.
<איתן פרנס: תשאלו למה ארגון התעשייה הסולרית העולמית בחר בישראלי.
<איתן פרנס: הם לא שאלו אותי כמה מגה וואט אנחנו מייצרים פה באנרגיות מתחדשות, אני מניח שזו הייתה תשובה מביכה.
<איתן פרנס: התשובה היא novation, חדשנות, מחקר ופיתוח.
<איתן פרנס: אנחנו שינינו בעולם הרבה מאד דברים.
<איתן פרנס: אנחנו מותג בינלאומי.
<איתן פרנס: בתחום הביו תרמי "אורמת" היא חברה שהובילה את העולם בטכנולוגיה ביו תרמית בעולם התרמו סולרי.
<איתן פרנס: היינו חלוצי התרמו סולרי.
<איתן פרנס: בעולם ה-PV, אנחנו עכשיו עם solar age, יש כאן נציגים של solar age, לא צריך להתבייש, יצרני הממירים מספר 3 בעולם, הם חברה, יוצאי יחידת האלקטרוניקה של "אמן" שהצליחו לחדש לעולם ולקצור יותר מ-25% מהשמש שמגיעים למתקנים סולריים.
<איתן פרנס: מה שאתם רואים פה הוא מחשב משנת 57' שנכנס לבניין העיריה בנורוויץ' באנגליה, כך נראה מחשב בזמנו.
<איתן פרנס: אם הייתם אומרים בזמנו לאנשים שהיו שם, שפרקו מהמשאית את המחשב, שלכל אחד מהם יהיה עכשיו מחשב בכיס, לא היו מאמינים לכם.
<איתן פרנס: לא היו מאמינים לכם אז אני רוצה להגיד לכם שצריך להאמין.
<איתן פרנס: האנרגיה תשתנה.
<איתן פרנס: היא גם תוזל בעקבות הכניסה של אנרגיות מתחדשות, כי אנחנו נוכל לעשות אותה בצורה חכמה.
<איתן פרנס: כל אחד יוכל לייצר לעצמו אנרגיה, גם אולי הלבוש והרבה דברים אחרים.
<איתן פרנס: ייקח קצת זמן.
<איתן פרנס: לקח שבעים שנה למחשב להפוך ממשהו שאתה מוריד ממשאית למשהו שאתה יכול לסחוב אתך בכיס.
<איתן פרנס: זו השקופית האחרונה וכאן גם הפנייה אליך, אדוני יושב ראש הוועדה.
<איתן פרנס: יש לנו פה בישראל פוטנציאל עצום לייצר אנרגיה סולרית בערי הפיתוח ולאפשר להן פיתוח כלכלי חברתי שגם יתרום לביטחון המדינה ויחזק את רשת החשמל ואת השרידות שלה.
<איתן פרנס: לערי הפיתוח יש תשתית חשמל שמגיעה אליהן כי חשבו שהן יתפתחו ויתעצמו ויהיו להן אזורי תעשיה.
<איתן פרנס: אפשר להוליך את החשמל הזה ברשת ההולכה.
<איתן פרנס: יש להן שטח.
<איתן פרנס: המדינה מחזיקה בו כאגרות מינהל שהם מחכירים אותם לאזור תעשיה.
<איתן פרנס: צריך לתת לערי הפיתוח את השטח הזה שהן ינהלו אותו, שהן יוציאו מכרזים לזכיינים סולריים, שיציעו לעיר הפיתוח את אחוז ההכנסות הגבוה מהכנסות התחנה הסולרית וכך לערי הפיתוח יהיה מנוע צמיחה כלכלי.
<איתן פרנס: הכסף הזה יכול להיות מראש מיועד לפיתוח תשתיות, לחינוך ולהרבה מאד דברים טובים.
<איתן פרנס: על הדרך זה יביא גם תעסוקה וכמו שאמרתי, אלה מאות מגה וואטים שייכנסו לרשת החשמל ואם יקרה מצב של תקלה או של פגיעה ברשת הגז הטבעי וכו', העתודות האלו של אנרגיה בערי הפיתוח יכולות להציל את מדינת ישראל, לא פחות.
<איתן פרנס: זה פרויקט שאנחנו כבר כמה שנים מדברים עליו.
<איתן פרנס: הגיע היום גם לקדם את זה כתכנית לאומית ואני קורא לך, אדוני היושב ראש, לאמץ את התכנית הזו, כי אנחנו דיברנו בתמצית על זה עם שר האנרגיה רק היום אבל אתה יודע לדבר אתו הרבה יותר טוב.
<איתן פרנס: כמו שאמרת, אתם חברים, אנחנו עדיין לא.
<איתן פרנס: אני מקווה שתאמץ את התכנית הזו ותוביל אותה.
<איתן פרנס: תודה רבה על ההקשבה.
דוד אמסלם: תודה רבה איתן.
דוד אמסלם: תודה רבה, תודה גם על העזרה.
דוד אמסלם: בבקשה, שאול גולדשטיין, מנכ"ל רשות הטבע והגנים, חברי ורעי, בבקשה.
<שאול גולדשטיין: נפתח בתודה כמו כולם ליושב ראש, על יום העיון המרתק הזה.
<שאול גולדשטיין: לאנרגטית שלידו, ללאה, תודה רבה.
<שאול גולדשטיין: כשקיבלתי את המדים האלה, אז בשנת 80' קיבלתי תואר ראשון בהנדסת מכונות בפקולטה באוניברסיטת בן גוריון, פרויקט הגמר שלי היה רכב ממונע על ידי רוח.
<שאול גולדשטיין: אז אולי הגיע הזמן לממש - - -
דוד אמסלם: כבר אז היית רוחני.
<שאול גולדשטיין: תמיד אני בעד אנרגיה.
<שאול גולדשטיין: נתחיל עם זה שאנחנו כארגון, מאד בעד אנרגיה ירוקה מכל הסיבות שנאמרו, שלא נחזור עליהן, זה חשוב מאד מכל ההיבטים ואנחנו תומכים בקידום האנרגיה.
<שאול גולדשטיין: כמו שראינו קודם, כשמדברים על אנרגיה וחסכון בזיהום אויר והפחתת גזי חממה, צריך קודם כל לצמצם את הצריכה ולהתייעל.
<שאול גולדשטיין: זה דבר ראשון שצריך לעשות והוא לא דורש משאבים, הוא לא צורך שטח ולא גורם נזקים, הוא רק יתרון.
<שאול גולדשטיין: צריך גם לזכור שאנחנו מדברים כל הזמן על טכנולוגיות כשתמיד כל דור רואה את עצמו כדור המתקדם ביותר, אין ספק שהדברים האלה מתקדמים אתנו והמשמעויות הולכות ופוחתות מבחינת העלויות.
<שאול גולדשטיין: אתן כמה דוגמאות קטנות עם סיורים בעולם.
<שאול גולדשטיין: בפריז, במו עיניי ראיתי משאיות זבל נכנסות לתוך בניין בשכונת מגורים, יורדות למטה ויוצאות נקיות החוצה ואתה לא מריח שום דבר.
<שאול גולדשטיין: מפעל לייצור אנרגיה הממוקם בלב שכונה בפריז, המוקפת בבניינים כולל מגורים.
<שאול גולדשטיין: זה של חברת ואוליה, בלי לעשות פרסומת כמובן.
<שאול גולדשטיין: ידיד שלי בארצות הברית שנחשב להייטקיסט, כל התפקיד שלו זה לשלוח ללקוחות הודעות מטעם חברות החשמל בארצות הברית: "תראו כמה השכנים שלכם חסכו החודש".
<שאול גולדשטיין: בישראל זה יעבוד הרבה יותר, כי בישראל אף אחד לא אוהב להיות פראייר.
<שאול גולדשטיין: בארצות הברית זה עובד מצוין וכמות החשמל שנצרכת הולכת ויורדת רק כשאומרים לך מי לידך חסך ואתה אומר: "שאני אשלם יותר?
<שאול גולדשטיין: לא יכול להיות מצב כזה, אני לא פראייר".
<שאול גולדשטיין: זו תעשיה שלמה בארצות הברית, שמגלגלת הרבה כסף.
<שאול גולדשטיין: הגעתי לאחד המקומות ההרריים ביותר בסין, שאלתי את אחד המארחים שלי מהרט"ג הסיני, שהם גדולים מאתנו: "בכפר הררי שקר מאד פה בחורף, איפה הארובות?
<שאול גולדשטיין: איך מחממים את הבתים?
<שאול גולדשטיין: " הוא ענה: "מה זאת אומרת, החלטנו להפסיק לזהם וכל החימום של הבתים הוא במחלפי חום שאין להם טיפה של פליטת עשן לסביבה".
<שאול גולדשטיין: דוגמה רביעית קטנה, משבוע שעבר.
<שאול גולדשטיין: באתר דודאים בנגב, מפיקים מתוך האשפה שקבורה מתחת לערימות, גז מתאן שאיתו עושים אנרגיה.
<שאול גולדשטיין: הדבר הזה מועיל גם לסניטציה ואנחנו חושבים שהפתרון הזה, שוב, ברגע שמסתכלים על כל מכלול הפתרונות, הדברים האלה יכולים להביא אותנו למקום טוב מאד.
<שאול גולדשטיין: רשות הטבע והגנים אחראית על שימור טבע, נוף מורשת ועל הגנה על ערכי טבע מוגנים.
<שאול גולדשטיין: אם מדברים על כמה וכמה אנרגיות ירוקות, יש להן השפעות בכמה פרמטרים.
<שאול גולדשטיין: אני מסכם בהתחלה ואחרי כן אכנס לפירוט.
<שאול גולדשטיין: ברוח ההשפעה העיקרית היא הנוף.
<שאול גולדשטיין: הטורבינות שראינו מישהו יכול להגיד שזה יפה מאד, מישהו יכול להגיד שזה מכוער מאד אבל בטוח שזה כבר לא טבע.
<שאול גולדשטיין: זה נוף אנושי שמתווסף לנוף הטבעי.
<שאול גולדשטיין: מישהו יכול להגיד כך ויכול להגיד אחרת.
<שאול גולדשטיין: יש בישראל מקומות שהם נוף מורשת שבהם אלפי דורות ואומות עברו, פתאום משתנה הנוף בגלל כל מיני אלמנטים, כרגע של אנרגיה אבל גם של דברים אחרים.
<שאול גולדשטיין: ישראל מבחינת עופות נודדים, תיכף נדבר על זה.
<שאול גולדשטיין: השמש, בעצם צריך להבין שחוות פאנלים סולאריים מהווה מבחינת הטבע שממה.
<שאול גולדשטיין: מתחת לפאנלים סולאריים מרססים בצורה כזאת שלא יגדלו צמחים, שלא יבקרו כל מיני בעלי חיים שמכרסמים את הכבלים, הפאנלים הסולאריים הם שממה מוחלטת וגם מגודרת, כלומר, היא גם מחסום.
<שאול גולדשטיין: צריך להבין.
<שאול גולדשטיין: צריך את זה, בסדר אבל צריך להבין את המשמעות של העניין הזה.
<שאול גולדשטיין: לגבי אנרגיה שאובה, יחסית אין לנו הרבה קונפליקטים אתה והגרעין, אף אחד לא דיבר פה, אני חושב שצריך לפתוח גם את הדיון הזה למרות שהוא עמוס ברגשות ובאנרגיות אחרות, צריך לדבר גם עליו.
<שאול גולדשטיין: בעיקרי המדיניות שלנו אנחנו דוגלים באנרגיה ירוקה.
<שאול גולדשטיין: היא מפחיתה גזי חממה, היא מונעת זיהום אויר, גם לבני אדם וכמובן גם לבעלי החיים ולכן אנחנו רק צריכים להסתכל על היחס למדינת ישראל.
<שאול גולדשטיין: השוו פה קודם למדינות כמו סין, ארצות הברית, גרמניה, מדינות ענק שאין לנו אפילו שבריר מהשטח שיש להן ולכן כאן צריך להסתכל על המקרים הייחודיים של הארץ שלנו, כמובן לפי מדיניות התכנון שעובדת כבר עשרות שנים ודואגת לכל הפרמטרים.
<שאול גולדשטיין: דבר נוסף שמוביל אותנו הרבה פעמים בהתייחסות לטבע.
<שאול גולדשטיין: הרבה פעמים בישראל, כשיש בעיה מסוימת אומרים: בואו נפתור אותה ולא חוקרים מספיק לעומק, פותרים אותה על ידי שמייצרים בעיה נוספת.
<שאול גולדשטיין: מייצרים בעיה נוספת.
<שאול גולדשטיין: הבעיה הזאת, בסוף צריך אותה לפתור ואז חוזרים אחורה ואומרים: אולי הפתרון שלנו היה יכול להיות אחר ולא ניצור בעיה חדשה.
<שאול גולדשטיין: אנחנו, מדינת ישראל, אמנם מדינה קטנה, יש לנו חמישה אזורי אקלים.
<שאול גולדשטיין: אין הרבה מדינות ובטח אין אף מדינה שבכמות שטח כזאת יכולה לספר על חמישה אזורי אקלים.
<שאול גולדשטיין: אולי לסין יש אזורי אקלים אבל היא לא מדינה כל כך קטנה.
<שאול גולדשטיין: הדבר הזה מביא לכך שבמפגש הזה בין אזורי האקלים יש פה צורות טבע מאד ייחודיות, מה שנקראות אנדמיות, אך ורק לישראל.
<שאול גולדשטיין: אין שום מקום בעולם שיש בו את הדברים שיש אצלנו.
<שאול גולדשטיין: וחלק מבעלי החיים שלנו, מן הצבאים בנגב אם זה הצבאים, אם זה היעלים ואם זה אינסוף בעלי חיים ששוכנים בארץ ישראל, יש אותם רק בארץ.
<שאול גולדשטיין: כנ"ל צמחים.
<שאול גולדשטיין: יש צמחים בישראל שקיימים אך ורק בישראל.
<שאול גולדשטיין: קח את שמונת העצים שיש בנחל ערוגות ששתלנו עכשיו, תוריד אותם מהקרקע, העץ הספציפי הזה שאין כזה בעולם כולו.
<שאול גולדשטיין: יש צמח ליד קמה, ליד הכור הגרעיני בדימונה, אחד עשר כאלה בכל העולם וכל האחד עשר נמצאים שם, אם תוריד אותם – אין אותם בכל העולם וכן הלאה וכן הלאה.
<שאול גולדשטיין: גאווה גדולה על הטבע הישראלי.
<שאול גולדשטיין: אנחנו נוף מורשת של שלש דתות מונותיאיסטיות.
<שאול גולדשטיין: נוף המורשת הזה נכתבו עליו ספרים, ציירו עליו ציורים, שימש השראה למשוררים, אלה דברים שאי אפשר בהינף קולמוס עכשיו לבטל אותם.
<שאול גולדשטיין: הדבר הזה מביא תיירים וצריך לזכור שזה אחד היתרונות היחסיים הגדולים שלנו.
<שאול גולדשטיין: ברגע שאתה מקים כמו שאמרנו קודם, מקומות מגודרים וזה נכון לגבי בינוי באופן כללי, החקלאות הופכת להיות יותר ויותר תעשייתית, הדבר הזה גורם למניעת תזוזה של בעלי חיים ובעלי חיים שלא יודעים לנוע מפסיקים להתקיים, ההיקשרות גנטית הולכת ופוחתת והעמידות שלהם יורדת.
<שאול גולדשטיין: עכשיו ארד קצת לפרטים, אנרגיה, אנרגיה.
<שאול גולדשטיין: נתחיל ברוח.
<שאול גולדשטיין: בישראל יש נתיב נדידה עולמי.
<שאול גולדשטיין: תסתכלו על המפה.
<שאול גולדשטיין: אין נתיב נדידה כזה בעולם המערבי.
<שאול גולדשטיין: אין.
<שאול גולדשטיין: כמיליארד בעלי כנף, ציפורים, כמיליארד בעלי כנף עוברים בשמי ישראל בשנה.
<שאול גולדשטיין: 500 מיליון באביב עוברים צפונה, 500 מיליון עוברים בסוף הקיץ דרומה.
<שאול גולדשטיין: בישראל יש 33 מיני עטלפים.
<שאול גולדשטיין: העטלפים האלה ודרך אגב, זה המספר הכי גבוה מרוב מדינות אירופה ורוב מדינות העולם.
<שאול גולדשטיין: 33 עטלפים, זה נראה לנו איזה מן משחק, עטלף זה באטמן, זה מפחיד חלק מהאנשים, העטלף הוא קריטי לבריאות שלנו.
<שאול גולדשטיין: עטלף הוא מדביר ביולוגי מדהים ועטלף אחד יכול לחסל בלילה אחד, מאה חרקים.
<שאול גולדשטיין: אם יש לך יתושים בבית או זבובים, במקום להתעסק עם כל מיני מדבירים, קח לך עטלף מחמד ושים אותו בבית, אתה מסודר.
<שאול גולדשטיין: הדבר זה מונע המון רעלים אחרים.
<שאול גולדשטיין: ישראל חתומה כמובן על האמנות הבינלאומיות.
<שאול גולדשטיין: אותם עופות, אותו מיליארד עופות, הם למעשה תיירים.
<שאול גולדשטיין: הם מגיעים מהעולם אלינו, ממשיכים הלאה לאפריקה.
<שאול גולדשטיין: מגיעים מאפריקה אלינו, ממשיכים הלאה לאירופה.
<שאול גולדשטיין: אלה תיירים.
<שאול גולדשטיין: לפני כמה שנים, לפני שנתיים או שלש, אחד החקלאים ירה בכמה שקנאים אז התפרסמו כתבות זוועה באירופה.
<שאול גולדשטיין: "בישראל משמידים את העופות שלהם", לא העופות שלנו וצריך להבין שיש לנו אחריות.
<שאול גולדשטיין: אנחנו חתומים על אמנות ומתוך האמנות האלו אנחנו לוקחים אחריות על מן נכס שהוא בעצם לא שלנו.
<שאול גולדשטיין: לגבי עיקרי המדיניות ואני אעשה את זה בקצרה, אני חייב להגיד שאנחנו מתואמים מאד עם לשכת התכנון, עם התמ"אות השונות וכאן בעצם אמרנו את המקומות שבהם אנחנו מתנגדים, אך ורק מקומות שהם בנתיבי הנדידה העיקריים ולכן אנחנו דורשים סקרים לפני הקמה, ניטור ומעקב אחריה, לראות מה קורה.
<שאול גולדשטיין: אם לא קורה שום דבר לבעלי הכנף מבחינת הטבע, אולי דברים אחרים אבל מבחינת הטבע אין לנו התנגדות.
<שאול גולדשטיין: אנחנו רוצים פתרונות חירום למצבים נדרשים.
<שאול גולדשטיין: למשל, אחד הרעיונות שעלה, יש מכ"מים ללהקות עופות.
<שאול גולדשטיין: אם מגיעה להקה גדולה מאירופה בלילה, אף אחד לא רואה, יש מכ"מים שמזהירים, הם צריכים לעצור את הטורבינה, הלהקה תחלוף והטורבינה תתחדש.
<שאול גולדשטיין: יש גם נושא של פיצויים לאותם יזמים שאם אתה רואה שיותר מדי פעמים אתה מפסיק להם את הטורבינה והכדאיות הכללית פוחתת, מישהו צריך לתת להם רשת בטחון מה יקרה, כי בטח ובטח שאף אחד בחדר הזה, גם מי שיוזם את הטורבינות של הרוח, לא היה רוצה לראות מראות כמו שיש לפעמים בספרד, שאתה רואה מאות בעלי כנף מרוסקים כמו במג'ימיקס בתחתית הטורבינה.
<שאול גולדשטיין: אף אחד לא רוצה לראות את זה אבל צריך להיערך לזה מראש.
<אביב רוזן: איפה ראית את זה?
<אביב רוזן: אתה סתם מדבר, אתה לא ראית את זה.
<שאול גולדשטיין: אני ראיתי תמונה, אני לא הייתי שם.
<אביב רוזן: אתה ראית תמונה של מישהו - - -
<שאול גולדשטיין: זה מה שאתה אומר ואני לא בדקתי את מה שאתה אומר אז בוא ניקח - - -
<אביב רוזן: שניה, אני מוכרח להעיר.
<שאול גולדשטיין: אדוני - - -
<אביב רוזן: בגיברלטר, שבט הציפורים יותר גדול מאשר בארץ.
<שאול גולדשטיין: כבוד היושב ראש, אני לא ראיתי שהפריעו לאנשים אחרים.
דוד אמסלם: אביב - - -
<שאול גולדשטיין: כבוד היושב ראש - - -
<אביב רוזן: אף אחד לא מאשים את הספרדים - - -
דוד אמסלם: אביב, דרך אגב, אצלי בוועדה אני בדרך כלל לא מתייחס גם לדברים שאני חושב שהם לא נכונים.
<שאול גולדשטיין: לכן לא התייחסת לדבריו, כנראה.
<שאול גולדשטיין: לגבי איך אנחנו מודדים איפה היינו יכולים להיות.
<שאול גולדשטיין: מבחינת הנשרים, למשל, בתור דוגמה, שזה אחד מהסמלים של הארץ הזאת, למשל, בשנה האחרונה, בגלל אנרגית הרוח שעוד לא קיימת בגולן, אין יותר קינונים בגמלא.
<שאול גולדשטיין: אנחנו רוצים לראות מה היה קורה אילו.
<שאול גולדשטיין: מה היה קורה אילו.
<שאול גולדשטיין: היום היו צריכים להיות במצב שאותו אתם רואים בגרפים למעלה, של כ-500 נשרים.
<שאול גולדשטיין: היום אנחנו נמצאים ברמה של עשרות בודדות.
<שאול גולדשטיין: אולי עשרים, אולי חמישה עשר נשרים.
<שאול גולדשטיין: לצערנו, הגרפים מראים רק ירידה כל הזמן והסיבות הן סיבות אנושיות.
<שאול גולדשטיין: עטלפים – דיברנו קודם על עטלפים.
<שאול גולדשטיין: הראינו רק להמחשה איפה נמצאים העטלפים.