GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גרשון גרוסמן: לפני שמשקיעים בשדות סולריים ולפני שמשקיעים בטורבינות רוח ועוד פעם, בלי לגרוע מחשיבותם, אפשר לעשות הרבה מאד כאשר מתייעלים במה שיש לנו כבר.
<גרשון גרוסמן: אני לא אדבר פה על טכנולוגיות, על פיתוח של טכנולוגיות חדשות מפני שזה יבוא וזה גם לוקח זמן, אלא אני אדבר על דברים שמבוססים על טכנולוגיות שקיימות היום ואפשר ליישם אותן מחר.
<גרשון גרוסמן: אפשר להסתכל וגם קטני האמונה שלא יודעים אם זה יעבוד וכמה זה יעלה וכך הלאה, יכולים ללכת ולראות מתקנים כאלה שכבר עובדים וכבר חוסכים.
<גרשון גרוסמן: ברור לכולנו שבכל מתקן, קטן או גדול, אם זו תעשיה או אפילו אם זה בנין משרדים, יש חוסר יעילויות שאפשר להתגבר עליהן.
<גרשון גרוסמן: אני לא מדבר על דברים טריוויאליים כמו לכבות את האור או לכבות את המזגן לפני שנכנסים.
<גרשון גרוסמן: פה יש משימה גדולה של חינוך שחשוב מאד לעסוק גם בה ולחנך את הצעירים.
<גרשון גרוסמן: להתחיל מהצעירים כי אני חושב שלמבוגרים זה אולי מאוחר, אולי זה לא מאוחר אבל אני מדבר על דברים כמו למשל שיש לנו מתקנים מאד לא יעילים.
<גרשון גרוסמן: אם אני מסתכל על מגזרים מבלי לדבר על בניינים ספציפיים, אולי אתם לא יודעים אבל 40% מכל החשמל שמיוצר במדינת ישראל הולך למיזוג אויר.
<גרשון גרוסמן: 40%.
<גרשון גרוסמן: החשמל הזה הולך כדי לפרנס מתקנים מיושנים, לא יעילים, ששורפים חשמל טוב בשביל לייצר מיזוג אויר ביעילות נמוכה.
<גרשון גרוסמן: הבניין שבו אני יושב בטכניון, בנין משרדים, נבנה בערך לפני 35-40 שנה, אני לא יודע בדיוק.
<גרשון גרוסמן: יש בו ציוד מיזוג אויר בן 35 שנה, שעובד ב cop ומקדם ביצוע שהיום כבר אין כמוהו במערכות חדשות.
<גרשון גרוסמן: עדיין לא מחליפים אותו כי הוא עובד וכי אנשים לא מתלוננים וכי להשקיע במתקן חדש יעלה הרבה יותר כסף.
<גרשון גרוסמן: אותו דבר נכון לא רק לטכניון אלא נכון לכל הארץ ואני לפעמים נדהם כשאני מסתובב ואני רואה מזגני חלון, שזה משהו שהיום קוראים לזה מיזוג אויר לעניים ויש כאלה מאות אלפים בארץ.
<גרשון גרוסמן: אני כבר לא מדבר על הרעש שאתה שומע ועל האיכות הנמוכה של הנוחות התרמית שאתה מקבל מזה, אני מדבר על זה שזה דבר לא יעיל.
<גרשון גרוסמן: אפילו אם לא נעשה שום דבר חדש אלא רק נחליף את הציוד של מיזוג האוויר המיושן אנחנו נוכל לחסוך חלק נכבד מחוסר היעילות הזה.
<גרשון גרוסמן: למה אנשים לא עושים את זה?
<גרשון גרוסמן: כי זה עולה כסף.
<גרשון גרוסמן: למשרד האנרגיה יש תכנית חשובה מאד שאני מאד מכבד אותה, של מכרזים להחלפת ציוד מיושן.
<גרשון גרוסמן: אני לא אומר ישן אלא ציוד מיושן, בציוד חדש שעובד ב performance שמתאימה למאה ה-21.
<גרשון גרוסמן: הם עושים את זה במכרזים.
<גרשון גרוסמן: ההשתתפות היא עד 30%.
<גרשון גרוסמן: מי שהתנסה בזה יודע שבפועל, עד שאתה משלם פה ושם זה יוצא לך משהו כמו 18%, כך אומרים לי בטכניון.
<גרשון גרוסמן: בטכניון יש לנו איש שאחראי על הנושא הזה, החליף כמה מתקנים ועשה עבודה יוצאת מן הכלל, 18% בעלות אבל, כשאתה מסתכל על החזר ההשקעה, הרי אחרי כן אתה מקבל מערכת יותר מודרנית, גם יותר חסכונית אבל גם יש פחות בעיות ולא צריך כל הזמן להחליף.
<גרשון גרוסמן: עוד דבר קטן.
<גרשון גרוסמן: רוב המערכות שקיימות היום משתמשות בגז קירור R-22 או פריאון 22, כמו שרגילים לקרוא לו, שמשנת 2015 לפי פרוטוקול מונטריאול, אסור לייצר אותו יותר.
<גרשון גרוסמן: אז אם אני מחליף את המערכת, אני גם נפטר מהגז הבעייתי הזה ומשתמש בגז יותר מתאים.
<גרשון גרוסמן: בקיצור, הרבה הרבה מאד אפשר לעשות בתחום של מיזוג אויר.
<גרשון גרוסמן: אחת מההמלצות של הפורום שלנו שסיפרתי לכם עליו, היא שבזמן שעושים את ההחלפה הזו, לא להחליף רק את הצ'ילר שזה הלב של המערכת ובזה משרד האנרגיה משתתף אלא בהזדמנות זו להחליף גם את המשאבות והצנרת ואז נקבל מערכת הרבה הרבה יותר יעילה.
<גרשון גרוסמן: דבר אחר הוא הנושא של תאורה.
<גרשון גרוסמן: בין 15%-20% מכלל החשמל שמיוצר בישראל הולך לתאורה.
<גרשון גרוסמן: התאורה היא במידה רבה תאורה לא יעילה.
<גרשון גרוסמן: אני אפילו מסתכל על התאורה הזאת ואני לא מתלהב ממנה.
<גרשון גרוסמן: אני לא יודע מהי בדיוק אבל זה סוג של פלואורסצנט.
<גרשון גרוסמן: יש היום תאורת לד, לד הן ראשי תיבות של light emitting diode שהיא הרבה יותר יעילה, הרבה יותר חסכונית, נותנת איכות טובה מאד.
<גרשון גרוסמן: במשך שנים מספר, כל מיני אינטרסנטים ניסו להסביר שזה פוגע בבריאות, אלה שטויות.
<גרשון גרוסמן: משרד הבריאות הוציא פרסום רשמי שטוען שזה לא פוגע.
<גרשון גרוסמן: אם אנחנו מסתכלים בעולם, אנחנו רואים שהרבה מאמצעי התאורה מוחלפים לדבר הזה.
<גרשון גרוסמן: בדוח שלנו יש שתים עשרה המלצות שאני חושב שכל אחת מהן היא מאד מכובדת.
<גרשון גרוסמן: אני לא אכנס אליהן יותר מדי.
<גרשון גרוסמן: אספר לכם רק על דבר אחד שלי מאד מפריע, כדי שתראו את גודל האבסורד.
<גרשון גרוסמן: איך אפשר לעשות דברים כדי לשנות.
<גרשון גרוסמן: יש תקנה במדינת ישראל שמופקדים עליה משרד הכלכלה ולשכת הבריאות, שאני מבין שהיא חלק ממשרד הבריאות, אני לא יודע בדיוק מה התפקיד שלה, שצריך לעשות החלפות אויר.
<גרשון גרוסמן: אם אנחנו נמצאים בחדר כזה, למשל, אנחנו חייבים להחליף את כל האוויר, בין שלש לשש פעמים בשעה.
<גרשון גרוסמן: אני לא יודע כמה אוכפים את זה אבל אם היו אוכפים את זה אז זה אומר שאם אני לא עושה את זה אז אני עובר על החוק.
<גרשון גרוסמן: יש לכם חדר ששם יושב אדם אחד ועדיין צריך להחליף את האוויר בין 3-6 פעמים בשעה.
<גרשון גרוסמן: לא יעלה על הדעת.
<גרשון גרוסמן: למה?
<גרשון גרוסמן: מפני שאם היו שמים אמצעי פשוט שמודד את כמות דו תחמוצת הפחמן וכל מיני - - - אחרים שנוצרים היו רואים שלא צריך לעשות את זה.
<גרשון גרוסמן: בפורום שנפגשנו ודיברנו בו הבטיחו אנשי משרד האנרגיה שהם יירתמו לשנות את התקנה הזאת.
<גרשון גרוסמן: דבר אחרון שאני רוצה להדגיש אותו.
<גרשון גרוסמן: יש הרבה מאד.
<גרשון גרוסמן: יש למשל גופים מקצועיים, מה שנקרא אסקו.
<גרשון גרוסמן: אסקו היא ראשי תיבות של Energy Service Company.
<גרשון גרוסמן: הם יודעים לעשות את ההתייעלות באופן מקצועי.
<גרשון גרוסמן: אם יש לך למשל, מפעל, הם באים אליך ואתה עושה אתם הסכם שהם יעשו את כל ההשקעה ויחלקו אתך את החיסכון.
<גרשון גרוסמן: הדבר הזה, אם ייעשה בצורה מקצועית יעשה הרבה יותר טוב מאשר אם מישהו יעשה את זה לבד.
<גרשון גרוסמן: כמובן שיש לו את הידע אז הוא לא צריך אותם.
<גרשון גרוסמן: ישנו ענין שקיים בארצות הברית.
<גרשון גרוסמן: הכשרה של facilitators, הוא אדם מקצועי שמבקר במפעל או בכל מתקן אחר, מזהה את הבעיה ומזהה את פוטנציאל החיסכון ויוצר קשר בינו לבין גורם מקצועי שיכול לטפל בחסכון שלו.
<גרשון גרוסמן: ה facilitator הזה הוא כמו סוג של אקספדיטור שדוחף את העסק קדימה.
<גרשון גרוסמן: היה טוב להכשיר אנשים כאלה בישראל.
<גרשון גרוסמן: הדבר אחרון שאני רוצה להגיד הוא העניין של החינוך.
<גרשון גרוסמן: אפשר לעשות הרבה.
<גרשון גרוסמן: אפשר וצריך לעשות הרבה בהכשרה ובחינוך.
<גרשון גרוסמן: החל מהנוער וכלה בכל מיני אנשים שעוסקים בעניין הזה באופן מקצועי או אמורים לעסוק בדבר הזה באופן מקצועי והם פשוט לא יודעים הרבה, לא יודעים מספיק.
<גרשון גרוסמן: לעניין הזה יש גם אספקט פסיכולוגי, כי ככל שאתה חוסך יותר אז האנרגיה נעשית יותר זולה.
<גרשון גרוסמן: העלויות שלך הן יותר זולות אז אתה אומר: למה שאני אכבה את האור, יש לי עכשיו מערכת חסכונית.
<גרשון גרוסמן: בכל הדברים האלה אפשר לעשות הרבה ואני חוזר ומדגיש שוב, עם זה אנחנו צריכים להתחיל לפני שנכנסים לעומק של אנרגיות מתחדשות, כי זה הכי קל, הכי נכון והכי פחות בזבזני.
<גרשון גרוסמן: תודה רבה.
דוד אמסלם: תודה רבה פרופ' גרוסמן.
דוד אמסלם: אני מתכבד להזמין את פרופ' אמריטוס דוד פיימן, אוניברסיטת בן גוריון.
דוד אמסלם: הנושא הוא אנרגיה סולרית, סקירה טכנולוגית.
<דוד פיימן: בוקר טוב לכולם.
<דוד פיימן: אני רוצה להודות למארגנים שזכרתם אותי והזמנתם אותי.
<דוד פיימן: כמה מלים לרקע.
<דוד פיימן: בדיוק לפני ארבעים שנה, ב-1976, עזבתי עשר שנים של מחקר בחלקיקים אלמנטריים בפיזיקה ועליתי לנגב, לשדה בוקר, כדי לעזור לאוניברסיטת בן גוריון להקים את המכון לחקר המדבר.
<דוד פיימן: התפקיד שלי היה להקים קבוצה של חוקרים של אנרגיית שמש.
<דוד פיימן: כעבור עשר שנים משרד האנרגיה החליט להקים בשדה בוקר את המרכז הלאומי לאנרגיית שמש על שם בן גוריון ומינה אותי לנהל את המרכז, עד פרישתי לפנסיה לפני כשלש שנים.
<דוד פיימן: ארבעים שנה היה לי הכבוד לחקור את כל ההיבטים של ייצור חשמל בקנה מידה גדול עם אנרגיית שמש ואני אוהב את כל השיטות, מה לעשות, אחרי ארבעים שנה זה כמו ילדים.
<דוד פיימן: היום אדבר רק על שלש שיטות מכל אלו שקיימות מכיוון ששלוש השיטות האלו הן השיטות שהמדינה החליטה לממש בקנה מידה גדול ב"אשלים".
<דוד פיימן: רוב השקפים שלי ויש רק עשרה בסך הכול, הם רקע לאלה שאולי לא מכירים את המונחים.
<דוד פיימן: לא יהיו שום משוואות ואפילו כמעט לא מספרים.
<דוד פיימן: קודם כל כשמדובר על יצור חשמל באנרגיית שמש יש שתי שיטות עיקריות.
<דוד פיימן: השיטה התרמו- סולרית או מה שקוראים CSP concentrated solar power והשיטה הפוטו וולטאית או PV.
<דוד פיימן: בשיטה התרמו-סולרית קולטים את אור השמש, את קרינת השמש במראות ומרכזים את האור לקולט שייצר חום גבוה.
<דוד פיימן: יכול להיות שיש עוד כמה שלבים עד שמגיעים לקיטור שאתו מפעילים טורבינות קונבנציונליות.
<דוד פיימן: לשיטה הזו יש שתי טכנולוגיות עיקריות.
<דוד פיימן: השיטה של השוקת הפרבולית, שפותחה בזמנה על ידי חברת בלוז, חברה שהוכיחה שזה יכול להיות יותר רטבילי ובעצם, הודות למערכות שחברת בלוז הקימה בקליפורניה בסוף שנות השבעים ותחילת השמונים, מערכות שעדיין פועלות, רואים שלאנרגיית שמש יש משהו שיכול להיות רציני, כי כל המערכות הטכנולוגיות האחרות שניבנו בשנים האלו, כולן נכשלו אז שקתות פרבוליות הן ה benchmarks.
<דוד פיימן: יש גם דברים יותר מודרניים.
<דוד פיימן: מגדל שמש.
<דוד פיימן: למרות שבנו מגדלי שמש בשנות השמונים ונכשלו, היום יש שיטות וחומרים יותר מתקדמים אז אלו שתי השיטות שהממשלה החליטה שייבנו ב"אשלים".
<דוד פיימן: חשוב לציין שלכל שיטה משתי הטכנולוגיות האלו, יש גם יתרונות וגם חסרונות ואני לא רוצה להיכנס לפרטים האלה בהרצאה זו.
<דוד פיימן: השיטה הפוטו וולטאית מנצלת פאנלים של חומרים מיוחדים כדי לקלוט את אור השמש.
<דוד פיימן: הפאנלים האלה הופכים את האנרגיה של האור ישר לחשמל VC והחשמל VC הופך לחשמל AC כדי להכניס אותו לרשת על ידי ממיר.
<דוד פיימן: בדוגמה אני חייב לציין של-PV יש יתרונות וגם חסרונות ביחס ל CPV.
<דוד פיימן: זה היה צריך להיות CSP סליחה.
<דוד פיימן: תרמו סולרי.
<דוד פיימן: יש שלש חברות שזכו במכרז.
<דוד פיימן: יש מערכת גדולה של שקתות של 120 מגה וואט, התמונה בצד שמאל היא סימולציה ובצד ימין זו תמונה שעשו בסביבות אפריל.
<דוד פיימן: סך הכול שטח המראות מעבר למיליון מ"ר והם חושבים על הצעה לפיה ייצרו, תלוי בתנאי מזג האוויר כמובן, כ-450,000 מגה וואט שעה חשמל כל שנה.
<דוד פיימן: במגדל השמש, בצד שמאל הסימולציה, בצד ימין תמונה של מצב.
<דוד פיימן: שוב פעם, יותר ממיליון מ"ר של מראות והם טוענים שיהיו כ-320,000 מגה וואט שעה בשנה.
<דוד פיימן: אחרונה חביבה מערכת פוטו וולטאית, יש לי רק תמונה של סימולציה.
<דוד פיימן: שטח קליטה הרבה יותר קטן כי במקום 120 מגה וואט זה רק 35 מגה וואט אז כ-200,000 מ"ר של פאנלים והערכה של כ-70,000 עד 80,000 מגה וואט שעה חשמל לשנה.
<דוד פיימן: כל המספרים האלה הם הערכות.
<דוד פיימן: אי אפשר לדעת מראש כי לא יודעים אילו תקלות תהיינה.
<דוד פיימן: עכשיו השקף הכי חשוב.
<דוד פיימן: לפני כשבועיים נדמה לי משרד האוצר החליט לא להפסיק את המערכות התרמו סולריות בגלל שיקר מדי להעסיק אותן.
<דוד פיימן: כשקראתי את זה הייתי ב'שוק', כי זה מובן מאליו שחייבים לא להפסיק אתן.
<דוד פיימן: עכשיו אני רוצה לציין מהי החשיבות הייחודית בעולם אפילו וכמובן בארץ, של שלושת הפרויקטים האלה ב"אשלים".
<דוד פיימן: קודם כל זה המקום היחיד בעולם שבו שלוש הטכנולוגיות ניבנו בקנה מידה של חברת חשמל רצינית באותו מקום.
<דוד פיימן: זה קל מאד להגיד שהמערכת הזאת הייתה הרבה יותר טובה מכל האחרות במקום שבו רק בנו את המערכת הזאת וברור שלכל יזם יש ובצדק, את האינטרס לדחוף רק את היתרונות של המערכת שלו אבל, פה יהיו לנו שלש מערכות בקנה מידה גדול באותו מקום ואנחנו, מדינת ישראל, נלמד במשך השנים מה היתרונות והחסרונות של כל סוג מערכת, מה העלויות האמתיות, מהי כמות החשמל שהן באמת מייצרות, באיזה שעות, איך לנצל את החשמל הזה, כי אם מקבלים חשמל בשעה שהרשת לא יכולה לקבל אותו אז זה לא שווה.
<דוד פיימן: זה היתרון הראשון.
<דוד פיימן: היתרון השני הוא שהמערכות הראשונות שקיבלנו יהיו בלי אגירה.
<דוד פיימן: יש מקום לאגירה והטכנולוגיה של אגירה תרמית היא יחסית צעירה.
<דוד פיימן: יש די הרבה מערכות תרמו סולריות בעולם עם מערכות אגירה אבל מהי בדיוק האמינות לטווח ארוך של סוגי האגירה למיניהם, עדיין לא ידוע.
<דוד פיימן: מהי בדיוק התוספת לעלות החשמל של אגירה לא כל כך מפרסמים.
<דוד פיימן: תלוי בסוג האגירה.
<דוד פיימן: אלו בעיות יש באגירה?
<דוד פיימן: מהי כמות האנרגיה שצריכים כדי להפעיל את האגירה?
<דוד פיימן: כי בסוף הדבר, מה שחשוב זה לא סוג הטכנולוגיה אלא אם הטכנולוגיה היא אמינה לטווח ארוך, כמו כל התחנות הקונבנציונליות שיש, באיזו מידה ניתן להכניס את כל החשמל או את רוב החשמל מן המערכות האלו למשק החשמל, כי שוב פעם, אם לדוגמה, מערכת גדולה של תאים פוטו וולטאיים פועלת בשבת בחודש אביב שיש שיא של ייצור מעוצמת השמש, החורף עבר וזוויות השמש הן כאלו, אין שימוש ואין אפשרות להשתמש בכמות החשמל ההיא וחברת החשמל חייבת להשתמש בכל מיני שיטות יקרות מאד, כדי שהחשמל הזה, הבלתי רצוי, לא יפוצץ את הרשת.
<דוד פיימן: הודות למערכות הגדולות, במשך השנים חברת החשמל תוכל לבנות איך לנצל את החשמל בצורה הכי יעילה, מכל סוג טכנולוגיה.
<דוד פיימן: כי בסוף הדבר, מה שצריך להבין זה מהי ההשפעה של כל סוג של הטכנולוגיה הזאת על העלות, לא של הטכנולוגיה עצמה אלא על העלות של החשמל שאנחנו מקבלים בסוף הדבר.
<דוד פיימן: כי החשמל שאנחנו מקבלים הוא תערובת של חשמל מכל מיני סוגים של גנרטורים.
<דוד פיימן: לכל אחד יש עלות שלו והעלות משתנה כמעט מדקה לדקה ומעונה לעונה ולפי שינויים בעלויות הדלקים למיניהם, אז כל זה נכנס לעלות הסופית של כל קילו וואט שעה שמייצרים אם בלילה, אם בבוקר, אם בשבת וכו'.
<דוד פיימן: החשמל מהמערכות הסולאריות צריך להיות חלק של מערכת יותר גדולה ולכן ב"אשלים" זה יהיה ואך ורק ב"אשלים" נוכל לדעת בדיוק איזו טכנולוגיה, אולי יותר מטכנולוגיה אחת, הכי מתאימה למדינה שלנו לטווח הארוך.
<דוד פיימן: 10% – יפה, 20% – יותר יפה אבל לפי חישובים מדויקים שפרסמנו כבר לפני חמש, שש שנים, מדינת ישראל יכולה להגיע לכמעט 90% מצרכי החשמל השנתיים, מאנרגיית שמש ואגירה מתאימה.
<דוד פיימן: אני שם דגש על אגירה מתאימה, כי צריכים לפתח את סוג האגירה מתוך כל הסוגים של אגירה המתאימים.
<דוד פיימן: תודה לאלה שסיפקו לי את האינפורמציה על שלוש המערכות האלו ולכם על שימת הלב.
דוד אמסלם: תודה רבה לפרופ' פיימן.
דוד אמסלם: אנרגיית
דוד אמסלם: רוח – סקירה טכנולוגית, פרופ' אביב רוזן מהפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל, הטכניון, בבקשה.
<אביב רוזן: שלום לכולם.
<אביב רוזן: אני מודה על ההזמנה לדבר בפורום הזה.
<אביב רוזן: אני חושב שזה פורום חשוב מאד.
<אביב רוזן: אני בא מהטכניון, מהפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל ובניגוד למה שנאמר על האקדמיה בארץ אז זו פקולטה ששינתה את ישראל, משנה את ישראל וכרגע תשנה את ישראל.
<אביב רוזן: יש הרבה פקולטות באקדמיה שעושות כך.
<אביב רוזן: ראשית, לשאלה האם אנרגיית הרוח היא משהו רציני אני אצטט ממחקר שנעשה במקום מכובד, באוניברסיטת הרווארד, שמצאה באותה שנה, זה לא היה לפני הרבה זמן, שאנרגיית הרוח בעולם, מה שאפשר לנצל ובאמת לנצל, היא פי ארבעים מצריכת החשמל בעולם באותו זמן ופי חמש מכל צריכת האנרגיה בעולם באותו זמן.
<אביב רוזן: כלומר, המסקנה המתבקשת היא שהרוח יכולה להוות מקור אנרגיה משמעותי.
<אביב רוזן: השאלה היא האם העולם מנצל את זה.
<אביב רוזן: אז בואו נראה מה קורה בעולם וזה איך משתנה ההספק המותקן בעולם לאורך השנים, משנת 2000 עד 2015.
<אביב רוזן: אנחנו רואים שהעלייה היא עלייה מאד משמעותית, מה שקוראים עלייה אקספוננציאלית של שימוש באנרגיה הרוח או ההספק המותקן בעולם.
<אביב רוזן: בסוף 2015, אתם רואים כאן את הכמות, כמעט 433 ג'יגה וואט ונוספו באותה שנה 63.5 ג'יגה וואט שהם תוספת של 17.2%, זו תוספת גדולה ביותר.
<אביב רוזן: כאן אתם רואים את הכמויות, שכל שנה ההספק המותקן גדל עלייה גדולה ומשמעותית.
<אביב רוזן: איפה נמצאת אנרגיה הרוח בעולם?
<אביב רוזן: כמעט 50% בסין.
<אביב רוזן: סין החליטה ללכת על אנרגיית הרוח.
<אביב רוזן: בסין כמעט 50%, השנייה ארצות הברית עם 13.5% ואחריה גרמניה שהייתה מובילה הרבה שנים עם 9.5%.
<אביב רוזן: נסתכל מעט מאד על הארצות האלו כדי לראות את המשמעות של אנרגיה הרוח.
<אביב רוזן: בסין, בהספק המותקן בשנת 2015, היה גידול בין 2014 ל-2015 של כמעט 27%, זה גידול עצום.
<אביב רוזן: בשנת 2015 אנרגיית הרוח בסין סיפקה כבר, וזו מדינה גדולה 3.32% מתצרוכת החשמל בסין והיא השלישית באספקת חשמל בסין, לאחר האנרגיות הפוסיליות ולאחר ההידרו ולפני האנרגיה הגרעינית.
<אביב רוזן: סין גם פיתחה תעשייה משמעותית ורק כדי להבין את הבעיות, סין הייתה הולכת הרבה יותר מהר לניצול אנרגיית הרוח אבל הרוח נמצאת במקום שלא נמצאת האוכלוסייה ולכן צריכים הולכה שלוקח זמן לבנות אותה וסין נמצאת בדרך לשם.
<אביב רוזן: ארצות הברית, זוכרים, היא השנייה, בואו נסתכל בשנת 2015 כלומר, עדכני ל-2015.
<אביב רוזן: הותקנו שם אמצעי ייצור חשמל וכך הייתה החלוקה: 41% היו אנרגיית
<אביב רוזן: רוח, אחריהם מגיעה אנרגיה סולרית 28.5% וגז 28.1%.
<אביב רוזן: כלומר, בארצות הברית ב-2015 אנרגיית הרוח מובילה בהתקנות.
<אביב רוזן: באזורים עשירים ברוח.
<אביב רוזן: זה היה הממוצע בארצות הברית, זה מגיע עד כדי כמעט 60%.
<אביב רוזן: זה תחום מאד גדול בארצות הברית.
<אביב רוזן: 80,000 משרות בשנת 2015.
<אביב רוזן: 4.7% מתצרוכת החשמל וזה גם משק כלכלי גדול מאד.
<אביב רוזן: זאת ארצות הברית.
<אביב רוזן: בואו נעבור, השלישית היא כזכור גרמניה, אני אדבר על כל אירופה.
<אביב רוזן: זו התמונה ב-2015 של הספק מיצור חשמל מותקן.
<אביב רוזן: אתם רואים גז מוביל עם 21.1%, אחריו עדיין פחם 17.5% ואנרגיה הרוח היא השלישית, היא 15.6%.
<אביב רוזן: היא לפני הידרו ולפני nuclear power באירופה.
<אביב רוזן: כלומר, אירופה כבר שנים הולכת בכיוון הזה.
<אביב רוזן: יותר מעניין לראות מה קרה ב-2015 וזאת התמונה של מה שהותקן חדש ב-2015.
<אביב רוזן: אתם רואים כאן מה נגרע.
<אביב רוזן: הכמות הגדולה ביותר שהותקנה בכל אירופה בשנת 2015 הייתה הרוח ואחריה PV.
<אביב רוזן: כלומר, אנחנו יושבים היום, מדברים על אנרגיות מתחדשות, אירופה הולכת על אנרגיות מתחדשות.
<אביב רוזן: אתם רואים בצד, אני מוכרח להגיד, פה נאמר שלא מקימים אף תחנת כוח פחמית, אירופה התקינה תחנות פחמיות, גם כאלו אבל אלו שהיא מתקינה היום הן להרבה זמן.
<אביב רוזן: כלומר, צריכים להסתכל על העובדות ואני מוכרח להגיד שהעובדות שנאמרו פה לגבי מדינת ישראל ורוח, פשוט אין להן שום בסיס.
<אביב רוזן: באירופה בשנת 2015 ייצרו 11.4% מהחשמל על ידי רוח ואירופה מתכננת הרבה יותר.
<אביב רוזן: אם נלך למקרה שהוא קיצוני, בדנמרק 43% מהחשמל ב-2015 יוצר מהרוח.
<אביב רוזן: כלומר, הרוח היא מקור רציני מאד בעולם.
<אביב רוזן: היא יכולה להיות כזאת גם בארץ.
<אביב רוזן: אני לא אומר שהיא תספק את כל החשמל אבל חלק מאוד מאוד משמעותי.
<אביב רוזן: היבטי סביבה.
<אביב רוזן: אנחנו מדברים על סביבה.
<אביב רוזן: בסביבה יש כמה דברים שהם חשובים.
<אביב רוזן: ראשית, מדברים על EROEI שזה האנרגיה המופקת על ידי המערכת לכל אורך חייה, חלקי האנרגיה שעולה להפעיל את המערכת.
<אביב רוזן: אם המספר הזה קטן מ-1 לא כדאי להרכיב אותו משום בחינה סביבתית כי הוא ייקח יותר אנרגיה ממה שהוא ייצר.
<אביב רוזן: כלומר, הוא צריך להיות גדול מ-1 והשאלה היא כמה גדול מ-1.
<אביב רוזן: כאן אני אביא בכוונה שני גרפים כי זה משתנה מדינה למדינה, מאזור לאזור, מיבשת ליבשת ואם הפקת הפחם קרובה לתחנת הכוח ברור שהדברים האלה ילכו וישתנו מאשר אם זה יהיה רחוק.
<אביב רוזן: אנרגיה רוח, כאשר באים ומסתכלים על המדד החשוב הזה מבחינה סביבתית, בכל המדדים שראיתי היא נמצאת במקום מצוין, בטח לגבי אנרגיות מתחדשות ואני אגיד שאני בעד כל האנרגיות המתחדשות אבל אנרגיית הרוח במובן הכללי היא אנרגיה כדאית.
<אביב רוזן: ניצול השטח.
<אביב רוזן: אני חושב שכאן הפלוס הגדול ביותר של אנרגיית
<אביב רוזן: רוח למדינה כמו מדינת ישראל.
<אביב רוזן: בואו נראה במה כלולה הקמת חוות רוח.
<אביב רוזן: מקימים יסודות למגדלים של הטורבינות, היסודות גדולים מאד אבל עמוקים באדמה, מכסים אותם.
<אביב רוזן: מה שנשאר בסוף זה בסיס העמוד וכך נראית חוות רוח של טורבינות.
<אביב רוזן: כלומר, אם זה היה שטח חקלאי או שטח פתוח הוא נשאר שטח חקלאי או שטח פתוח.
<אביב רוזן: אפשר לעשות בין הטורבינות כמעט כל מה שעשו קודם.
<אביב רוזן: כלומר, טורבינות הן אמצעי יעיל לשימור שטחים פתוחים.
<אביב רוזן: חקלאים אמריקאים וזה חשוב גם מבחינות חברתיות של מדינה, חקלאים אמריקאים וחקלאים אירופאים יכולים להחזיק את עצמם על האדמות בזכות טורבינות שהקימו שם, כי הם מעבדים את האדמה, בין 95%-99% מהשטח נשאר חקלאי והם מקבלים עוד אלפי דולרים ואלפי יורו שעוזרים להם להיות חקלאים בעלי אדמות.
<אביב רוזן: דרך אגב, זה יהיה גם בארץ, כבר במה שקיים חקלאים נהנים מכך.
<אביב רוזן: אני לא אכנס לפרטים טכנולוגיים כי אנחנו קצובים בזמן.
דוד אמסלם: רק שהמינהל יתחיל לקחת מהם אגרות גם על זה.
<אביב רוזן: מראה.
<אביב רוזן: אנשים אומרים "אבל המראה השתנה מאד".
<אביב רוזן: מי שזוכר את התמונות האלו, כיום טורבינות נראות בצורה הזו, זו חוות טורבינות.
<אביב רוזן: הן גדולות, המרחקים גדולים, רואים אותן אבל זה לא מה שהיה פעם.
<אביב רוזן: רעש.
<אביב רוזן: למעשה אף אחד לא גר למרגלות טורבינה.
<אביב רוזן: אם הן יהיו בשטחים פתוחים הרעש לא צריך להיות הפרעה.
<אביב רוזן: אני מגיע כאן למשהו שבמדינת ישראל מדברים עליו כל הזמן וזה הנושא של ציפורים.
<אביב רוזן: לאחר שכאילו נפתר נושא הציפורים עברו לעטלפים ועכשיו גם חרקים.
<אביב רוזן: פורסמו דברים נוראיים בספרות העולמית ומספרים סיפורים נוראיים אבל בואו נסתכל על העובדות כי העובדות חשובות מאד.
<אביב רוזן: כאן יש גרף שעשו אותו בארצות הברית והוא מראה מהם מקורות התמותה של ציפורים.
<אביב רוזן: לקחו 10,000 ציפורים מתות, הרבה יותר מתות, הרבה מיליונים, והסתכלו מתוך 10,000 מי תורם לתמותה.
<אביב רוזן: אז ראשית, בניינים רבי קומות בגלל הנושא – ואני לא אכנס לזה מסיבות ביולוגיות, תורמים למעלה מ-50%.
<אביב רוזן: הבאים בתור הם חתולי הבית.
<אביב רוזן: חתולי הבית הורגים 1,000 ציפורים מתוך ה- 10,000 האלה.
<אביב רוזן: לא שמעתי שאנחנו הולכים להשמיד חתולים בגלל זה.
<אביב רוזן: טורבינות רוח כמו שיש כאן – הרבה פחות מצפור אחת מתוך ה-10,000 נהרגה בגלל טורבינות רוח.
<אביב רוזן: אני רוצה להרחיב על זה כי בארץ מדברים הרבה על זה.
<אביב רוזן: רבותי, ציפורים חיות באטמוספירה, הן טסות באטמוספירה, הן נושמות את אותו האוויר שאנחנו נושמים.
<אביב רוזן: מדברים על התמותה של בני אדם ויש תמותה של בני אדם מהזיהום, יש גם תמותה של ציפורים וכשמביאים את זה בחשבון התמונה אחרת.
<אביב רוזן: אני מצטט פה מאמר.
<אביב רוזן: אני לא חוקר ציפורים אבל כאן אתם רואים מאמר שמראה מה תהיה תמותת הציפורים משלושה סוגים של הפקת אנרגיה.
<אביב רוזן: בואו נסתכל על - - - האדומים כי הם אומרים כמה ציפורים ימותו מכל סוג הפקת אנרגיה כתוצאה מהפקת 1 ג'יגה וואט.
<אביב רוזן: זה המספר.
<אביב רוזן: אתם רואים פה שתחנות פוסיליות, שכולנו יודעים שהן בעייתיות, יגרמו לקצת יותר מ-5 ציפורים שתמותנה עבור הפקת 1 ג'יגה ואט שעה של האנרגיה הזו Nuclear Power הרבה יותר.
<אביב רוזן: פחות קטלני לציפורים, בערך צפור אחת.
<אביב רוזן: טורבינות רוח, רבותי, פחות מצפור אחת.
<אביב רוזן: כלומר, אם אנחנו מעבירים תפוקה מתחנות פוסיליות, שהן גז והן פחם לאנרגיה רוח, אנחנו מצילים הרבה מאד ציפורים.
<אביב רוזן: אני אסיים במצב בישראל.
<אביב רוזן: מהו המצב בישראל.
<אביב רוזן: קיימת חוות טורבינות רוח בגולן.
<אביב רוזן: היא הייתה במקור עשר טורבינות.
<אביב רוזן: לאחר מכן החברה לא קיימת.
<אביב רוזן: קשה להשיג חלקי חילוף.
<אביב רוזן: היא הוקמה בשנות ה-90 אבל עדיין הטורבינות מסתובבות.
<אביב רוזן: זאת החווה שהוקמה.
<אביב רוזן: הרבה אנשים בוודאי ראו אותה.
<אביב רוזן: ישנן טורבינות בודדות בנקודות מסוימות ויש ענין רב מצד יזמים ישראלים להקים חוות טורבינות בעולם וגם בארץ.
<אביב רוזן: לא רק ברמת הגולן.
<אביב רוזן: נאמרו פה דברים שאני לא יודע מאיפה הם הגיעו אבל ישנם יזמים שבכספם הם מוכנים להקים חוות בדרום, חוות רוח, אז מדוע בארץ לא מקימים?
<אביב רוזן: יש חסמים ודיברו על זה היום והחסמים הם ברובם בירוקרטיים.
<אביב רוזן: ואם צה"ל לא היה יכול בגלל טורבינות רוח ואני בא מפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל, האמינו לי, מי שלא רוצה - - - היה בונה אלפי טורבינות רוח.
<אביב רוזן: אפשר לחיות עם זה.
<אביב רוזן: באירופה חיים עם זה, בארצות הברית חיים עם זה, גם חילות האוויר והתעופה האזרחית כולה.
<אביב רוזן: לאחרונה יש קרן אור ואני רוצה לסיים בנימה אופטימית ולהגיד שהוקמו בשנה האחרונה, ב-2015, שתי חוות במדינת ישראל, במעלה גלבוע וברמת סירין וזאת התמונה של החווה ברמת סירין ואני מזמין כל אחד מכם, תבואו תראו.
<אביב רוזן: אני יודע מי הקים אותה וכבר הרבה שנים אנחנו עובדים ביחד.
<אביב רוזן: אני רק אתן לכם דוגמה לבעיה שיש למדינת ישראל בבירוקרטיה.
<אביב רוזן: הטורבינות שהוקמו כאן הן טורבינות של 0.85 מגה וואט.
<אביב רוזן: שאלה ראשונה שכל אחד שואל את היזמים היא: חבר'ה, מדוע?
<אביב רוזן: בכל העולם טורבינות היום הן 2-3 מגה ואט.
<אביב רוזן: ואז היזם יגיד לכם, הוא יגיד: לקח לי עשר שנים לקבל רישיון להקים את אלו, ייקח לי עוד עשר שנים אם אני אבקש לשנות אותן לטורבינות מודרניות.
<אביב רוזן: זאת התמונה בארץ.
<אביב רוזן: בלעדי המצב הזה אני בטוח שהרוח הייתה תורמת הרבה יותר.
<אביב רוזן: לא את הכול.
<אביב רוזן: אני בעד כל האנרגיות המתחדשות האחרות אבל הרוח יכולה לתרום משמעותית.
<אביב רוזן: תודה רבה.
דוד אמסלם: תודה רבה לפרופ' רוזן.
דוד אמסלם: פסולת לאנרגיה ירוקה, פרופ' אופירה איילון, ראש תחום סביבה במוסד שמואל נאמן בטכניון וראש החוג לניהול משאבי טבע וסביבה באוניברסיטת חיפה.
דוד אמסלם: דרך אגב, רק מעניין אותי, פרופ' רוזן, רק שאלה, מי מפריע?
<אביב רוזן: המדינה.
דוד אמסלם: תצביע לי.
דוד אמסלם: המדינה זה גדול.
דוד אמסלם: אני מרים את הראש למעלה, אני לא רואה אף אחד.
דוד אמסלם: תנו לי שם פרטי, שם משפחה, שם מוסד.
דוד אמסלם: מי מפריע?
<אביב רוזן: אני מציע שיום אחד נדבר על זה עם היזמים.
<אביב רוזן: היזם שקים את החווה הזאת יש לו הרצאה לא קצרה על כל זה והוא גם - - -
דוד אמסלם: קיי, אני אזמן אותו אלינו לפגישה.
<אופירה איילון: אני מצטרפת לברכות ולתודות על ההזמנה.
<אופירה איילון: קודמיי אמרו דברים ואני לא יכולה שלא להגיב אז קודם כל אני תובעת שוב את עלבונה של האקדמיה שהיא קצת הושמצה קודם.
<אופירה איילון: אני גם מגיעה ממוסד נאמן בטכניון, אני גם מגיעה מהחוג לניהול משאבי טבע וסביבה באוניברסיטת חיפה, במעלה ההר ויש לנו תכניות לניהול ומדיניות אנרגיה.
<אופירה איילון: זה מה שאנחנו עושים.
<אופירה איילון: אלה האנשים שאנחנו מכשירים אותם, כדי לטפל בדיוק בכל החסמים האלה.
<אופירה איילון: לפתוח, לראות איפה הפלאגים, איפה הפלטינות, איך מחליפים ואיך מקדמים את הנושא.
<אופירה איילון: אני מצטרפת גם לברכות שפרופ' גרוסמן אמר קודם.
<אופירה איילון: אין ספק שצריך להתחיל עם התייעלות אנרגטית.
<אופירה איילון: אנחנו דיברנו וגם השר דיבר על הנושא של ההולכה של החשמל וכל הדברים האלה.
<אופירה איילון: ברור שכשאתה תוליך חשמל, גם אם המחירים של הסולארי וגם אם המחירים של הרוח יורדים ומשתווים, מה שנקרא Grid Parity לטכנולוגיות הקונבנציונליות, גם אז, כשצריך להוביל את זה ממרחקים מוטב שהמערכת הזאת תיכנס לתוך מערכת אנרגיה יעילה.
<אופירה איילון: את מערכת האנרגיה היעילה אנחנו נשיג באמצעות זה שאנחנו נהיה יעילים אנרגטית.