GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ג'בר חמוד: מהמגזר הדרוזי הופקעו 83% מהקרקעות הפרטיות.
<ג'בר חמוד: תשאלו כל מהנדס כמה עולה לעשות ביסוס לבנייה לגובה, ברזל, בטון.
<ג'בר חמוד: רק הביסוס בברזל זה כמו כל הבית.
<ג'בר חמוד: אל תשכחו שצריך גם מעלית.
<ג'בר חמוד: סאג'ור כרגע לקראת שיווק של יחידות דיור.
<ג'בר חמוד: אדוני, אם תביאו לי יזם שיבנה וישווק, אני אחתום לו איפה שתגידו לי.
דוד אמסלם: אתה אומר שהחבר'ה לא ירכשו שם דירה?
<ג'בר חמוד: אף יזם לא יבוא ויבנה מכולת במגזר הערבי, לא רק בית.
<ג'בר חמוד: עלות הבית אצלנו נמוכה, השמאות נמוכה.
<ג'בר חמוד: לא יבואו לגור אצלנו דוקטורים, פרופסורים, מנהלי בתי חולים.
<ג'בר חמוד: הם יעדיפו לגור בכרמיאל.
דוד אמסלם: יש יישובים יהודים שיש להם את אותו סיפור.
דוד אמסלם: דרך אגב, כשאין קרקע, בונים בנייה רוויה, לא וילות.
<ג'בר חמוד: כמה קומות?
<ג'בר חמוד: בסאג'ור יש לי 5 ו-6 קומות.
דוד אמסלם: לפעמים בנייה רוויה זה 40 קומות, לפעמים זה 6 קומות, תלוי מה הצורך.
דוד אמסלם: מלאי הקרקע במדינת ישראל נמצא במחסור גדול.
דוד אמסלם: אני לא מדבר על הערבה, אני מדבר על המקומות שבהם גרים אנשים.
דוד אמסלם: אם הקרקע נמצאת במחסור, צריך לתכנן ולנצל אותה באופן מושכל יותר.
דוד אמסלם: אם המדינה תעמיד מספר דונמים בשביל בתים בעלי 8,10 קומות בסאג'ור, לא יקנו החבר'ה?
<ג'בר חמוד: אני מזמין אותך לבוא אלי לסאג'ור, לראות איפה חיילים גרים, לראות איך בבית של 4 קומות יש בכל חדר משפחה.
<ג'בר חמוד: נכון, החיים חזקים יותר מכל דבר.
<ג'בר חמוד: אם תסתכל על תחום השיפוט של סאג'ור ביחס למספר התושבים, אתה תראה שאנחנו מהנמוכים במדינה.
<ג'בר חמוד: תנו לי את האופציה לעשות פיילוט.
<ג'בר חמוד: תגידו לי: "ראש מועצת סאג'ור, זה השטח שלך, תסתדר איתו.
<ג'בר חמוד: אם תרצה, תעשה אזור תעשייה, מגורים, תיירות, חוות חקלאית, מה שאתה רוצה".
<ג'בר חמוד: הייתה דילמה כזאת עם בינת שוורץ.
<ג'בר חמוד: מי אמר שצריך לתכנן ל-20 שנה כאשר 30 שנה לא תכננו?
דוד אמסלם: לכמה זמן לתכנן?
דוד אמסלם: ל-3 שנים?
<ג'בר חמוד: לא.
<ג'בר חמוד: אני רוצה שהתכנון יקדים את הבנייה הבלתי חוקית.
דוד אמסלם: אתה רוצה לתכנן איך שאתה רוצה.
<ג'בר חמוד: זה מה שקורה במגזר היהודי.
דוד אמסלם: אני לא מכיר את זה כך.
דוד אמסלם: ראש העיר לא מתכנן את הקרקע, המדינה היא זו שמתכננת.
דוד אמסלם: היא באה לאשר את זה בעירייה.
דוד אמסלם: אם העירייה עושה בלגן, המדינה לוחצת עליה.
דוד אמסלם: נניח שיבנו לחבר'ה צעירים אצלך דירות על קרקעות של מדינה, הם לא ירכשו את הדירות?
<ג'בר חמוד: אני לא בשל לתת עכשיו תשובה.
<ג'בר חמוד: אם תבוא לסאג'ור, תראה חיילים משוחררים עם ילד או שניים שגרים בחדר 4/4.
דוד אמסלם: הם יעדיפו לגור בדירת 3 או 4 חדרים.
<ג'בר חמוד: אני מניח שהם כן יעדיפו.
דוד אמסלם: הם ישלמו בדיוק כמו בחור בדימונה ובכל מקום אחר.
<ג'בר חמוד: אני מקבל את הצעתך.
<ג'בר חמוד: בואו נעשה ניסיון בסאג'ור.
<ג'בר חמוד: בואו ניקח קרקע זמינה, נבנה עליה למחוסרי דיור.
<ג'בר חמוד: זה במקום שתתנו לי 1,500 שקל לשכר דירה.
דוד אמסלם: אתה מתכוון לדירה למשתכן.
דוד אמסלם: יש מניעה כזו?
<אילן טייכמן: אני לא מכיר את סאג'ור.
דוד אמסלם: עזוב את סאג'ור.
דוד אמסלם: האם במגזר הערבי יש פרויקט של מחיר למשתכן?
<אילן טייכמן: אני לא מכיר.
דוד אמסלם: אם אתה לא מכיר, כנראה שאין.
<אילן טייכמן: אני לא אומר שאין או יש.
דוד אמסלם: אומר לי עבדאללה שבסח'נין התחיל פרויקט של דיור למשתכן.
<אילן טייכמן: בנייה לגובה לא בהכרח אומרת צפיפות.
מופיד מרעי: אין גם דיור לאנשי קבע במגזר הדרוזי.
<ג'בר חמוד: מי שאחראי על התכנון אלו ועדות מרחביות וועדות מחוזיות.
<ג'בר חמוד: תבדקו מתי בפעם האחרונה יזמו תכנון באחד מהיישובים הדרוזים.
<ג'בר חמוד: יזמו, והרבה.
<ג'בר חמוד: אם תבדקו כמה כסף שילמו למתכננים, תגיעו למיליונים.
<ג'בר חמוד: איזו תכנית אישרו?
<ג'בר חמוד: כלום.
<ג'בר חמוד: היישוב היחידי שהצליח לאשר תכנית מתאר תוך 3 וחצי שנים היה היישוב שלי, כי הבאתי מתכננים שישבתי להם על הצוואר.
<ג'בר חמוד: יש בעיה בהרחבת המתאר ותחומי השיפוט.
<ג'בר חמוד: מישהו נכשל.
<ג'בר חמוד: במצב הנוכחי העבריין הוא לא האזרח.
<ג'בר חמוד: יש פה בנייה בלתי חוקית על פי חוקי מדינת ישראל, אבל בדין הפלילי יש שותפים.
<ג'בר חמוד: השותפים הם יותר גרועים מהאזרח, שרק רצה קורת גג, שרק רצה לחיות.
<ג'בר חמוד: אי אפשר לבוא לתושב הפשוט ולהתעלם מכל שרשרת האחריות.
<ג'בר חמוד: בצבא היו מדיחים הרבה קצינים על דבר כזה.
<ג'בר חמוד: תיקון 109 הוא סעיף אחד בחוק הכולל של תכנון ובנייה.
<ג'בר חמוד: אני מתפלא על העיתוי דווקא בימים ובחודשים שיש התקדמות ואיזו שהיא פעולה שמתקדמת בעניין הזה.
<ג'בר חמוד: העיתוי עצמו לא מובן.
<ג'בר חמוד: אם רוצים לפתוח את כל חוק התכנון והבנייה, בואו נראה איפה הוא כשל, איפה הבעיות שהיו בנושא של הרחבה, למה לא הצלחנו להרחיב מתארים.
<ג'בר חמוד: תמ"א 35 חנקה אותנו.
דוד אמסלם: במה עוסקת תמ"א 35?
<ג'בר חמוד: פיתוח עירוני.
<ג'בר חמוד: פורום ה-15 אמר שהם לא רוצים להרחיב את המרקם, כי הם לא רוצים מובלעות רחוקות.
<ג'בר חמוד: אמרתי להם לא להרחיב את המרקם, להרחיב ספציפית אצלי.
<ג'בר חמוד: החוק עצמו לא נותן מענה לקרקע פרטית, לא נותן מענה ליישובים ותיקים, ליישובים שמוגדרים כיישובים של שיקום שכונות.
<ג'בר חמוד: אם אני רוצה להפקיע היום כביש, אין לי שקל, אני נתמך מענקי איזון.
<ג'בר חמוד: הממשלה נתנה לנו בשנתיים האחרונות 100%.
<ג'בר חמוד: החוק עצמו לא נתן מענה.
<ג'בר חמוד: במקום לבוא ולטפל בחוק עצמו כדי שייתן מענה לטופוגרפיה, לקרקע הפרטית, לבעלות, עכשיו באים ואומרים לי שאי אפשר להלבין.
<ג'בר חמוד: למי שעשה את תמ"א 35 היו כוונות רעות.
<ג'בר חמוד: גם יוזמי החקיקה הזאת צריכים להבין שהם הולכים להכניס את מדינת ישראל למערבולת.
<ג'בר חמוד: אני מסכים שצריך שיהיה סדר, שצריך חוק, אבל לא לפני שיצרנו את המנגנון הכולל.
<ג'בר חמוד: עמדתנו, ואני מדבר בשם רוב ראשי הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות, לדחות.
<ג'בר חמוד: במקום ועדה לגיבוש תיקון 109, אנחנו מבקשים ועדה לגיבוש כללי לחוק תכנון ובנייה.
<ג'בר חמוד: אגב, השלטון המקומי מתנגד לחקיקה.
<ג'בר חמוד: אנחנו הולכים לשבת עם ביבס.
<ג'בר חמוד: אנחנו נבקש פגישה עם ארז.
<ג'בר חמוד: אני מבקש לתת לנו את הקרדיט לעשות עבודה מסודרת שתפתור את הבעיה.
<ג'בר חמוד: המטרה היא לתת היתרים.
<ג'בר חמוד: לא באנו לפה כדי להרוס.
<ג'בר חמוד: להרוס זה הכי קל.
<ג'בר חמוד: יש מקום לעשות את התיקון הנדרש של החוק הזה.
<ג'בר חמוד: החוק אומר שראש רשות יהיה אחראי.
<ג'בר חמוד: אין לי היום שום סמכות.
<ג'בר חמוד: אי אפשר להטיל עלי אחריות בלי לתת לי סמכות.
<ג'בר חמוד: אנחנו מתכוונים לפעול בכל האמצעים כדי שהתיקון הזה לא יעבור.
<ג'בר חמוד: כשאני אומר כל האמצעים, זה אל מול ממשלת ישראל, מול חברי הכנסת והשלטון המקומי.
<ג'בר חמוד: נדרוש שהשלטון המקומי יעמוד לצידנו ולצד כל מי שאמור להיפגע מהחקיקה הזאת.
<ג'בר חמוד: בימים אלה מתגבשת לה תמ"א 1.
<ג'בר חמוד: התמ"א הזאת מתעלמת מהנושא של קרקע פרטית, היא מגבילה אותנו.
<ג'בר חמוד: דינו של כל מטע של זיתים בבית ג'אן, דלית אל-כרמל ובעוספיא כדין הבניאס.
<ג'בר חמוד: אם זה מטע זיתים, אתה יכול לגרוע עד 18%.
<ג'בר חמוד: גם מהבניאס אתה יכול לגרוע 18%.
<ג'בר חמוד: זה לא ייאמן.
<ג'בר חמוד: אנחנו נדרוש שתמ"א 1 תותאם, כדי שלא נגיע עוד פעם לתמ"א 35.
<ג'בר חמוד: אני מקווה שהחוק הזה לא יעבור.
מופיד מרעי: צריך לקחת בחשבון להביא יזם שיבנה בנייה לגובה.
מופיד מרעי: אני חושב שזה יפתור את כל הבעיות.
<אחמד מלחם: אני מציע לבקר באום אל-פחם, בסח'נין, בטייבה, בטמרה, לראות את הבנייה לגובה.
<אחמד מלחם: היא קיימת.
<אחמד מלחם: זה לא נבע מתוך אופי תכנוני, זה נבע מתוך אילוצים.
<אחמד מלחם: אם תהיה רעידת אדמה בסולם ריכטר 5, באום אל- פחם יהיו הרבה בניינים שיקרסו.
<אחמד מלחם: בנו את הבניינים האלה כטלאי על טלאי.
<אחמד מלחם: יש קומות שלא בנויות נכון.
<אחמד מלחם: מישהו צריך לקחת אחריות בעניין הזה.
דוד אמסלם: ראש המועצה או ראש העירייה לא בודק את הדברים האלה?
דוד אמסלם: אם זה נבנה כטלאי על טלאי, זה לא חוקי ולא בטיחותי.
דוד אמסלם: איפה ראש העירייה?
<אחמד מלחם: כדאי לעשות דיון על זה.
<אחמד מלחם: יצא לי להיות בדיונים של צוות 120.
<אחמד מלחם: הם ציינו שהמדינה הביאה למצב העגום הזה.
<אחמד מלחם: אותו צוות הוציא המלצות.
<אחמד מלחם: במקביל היה את חוק קמיניץ, שזה חוק האכיפה.
<אחמד מלחם: ההמלצות של צוות 120 היו לחזק את הישובים, לתת להם אדמה של מינהל, לדאוג לתת מענה לזוגות הצעירים.
<אחמד מלחם: המלצות צוות 120 חייבים לגבור על תהליך האכיפה.
<אחמד מלחם: לצערי, זה היה ההיפך.
<אחמד מלחם: צריך לראות מה ההשלכות של החוק הזה על ההתנהלות של ראשי העיריות.
<אחמד מלחם: מצד אחד, ל-100 אלף צעירים אין שום אפשרות להשיג חלקת אדמה או יחידת דיור כי לא בנו להם.
<אחמד מלחם: מצד שני, מפעילים ממחר בבוקר את הבולדוזרים כדי להרוס בתים.
<אחמד מלחם: ראש העיר קלנסוואה התפטר, הוא טען שלא יכול להיות שהוא לא יכול לקדם שום תכנית ובאים והורסים לו שכונה שלמה.
<אחמד מלחם: הוא אמר שהוא לא מרגיש שהוא ראש עיר.
<אחמד מלחם: אמנם מקדמים תכניות מתאר ביישובים הערבים, אבל הן לא עונות על הצרכים המצטברים לאורך שנים.
<אחמד מלחם: כמו שאמר נאזם, אנחנו צריכים כמה קווים – כחול כהה, כחול בהיר, כחול זוהר יותר.
דוד אמסלם: כשהגישו את תכניות המתאר, הייתם שותפים להן?
<אחמד מלחם: ישבתי עם ראש השלטון המקומי הערבי כשהכריזו על כמה תכניות מתאר.
<אחמד מלחם: אמרתי לו שהמדינה הולכת לכפות עלינו תכניות מתאר.
<אחמד מלחם: מינהל התכנון הכין תכניות מתאר בלי עבודת שטח עם הרשות.
דוד אמסלם: תכנית המתאר לא שיתפה את ראשי הרשויות?
<אחמד מלחם: היא שיתפה.
<אחמד מלחם: הם קיבלו את זה כי חשבו שהמדינה הולכת להיות על הכיפאק.
דוד אמסלם: היא לא הולכת להיות על הכיפאק?
<אחמד מלחם: היא לא הולכת.
דוד אמסלם: היא הולכת להיות חצי על הכיפאק?
<נסר סנעאללה: תכניות המתאר ברוב היישובים הערביים נעשו בשנות ה-60.
דוד אמסלם: לא התכוונו לזה.
דוד אמסלם: הוא מתכוון לתכניות מתאר חדשות שעובדים עליהן עכשיו.
<אחמד מלחם: רציתי שיוזם התכנית תהיה הרשות המקומית.
דוד אמסלם: מישהו הפריע לכם לעשות את תכנית המתאר, ליזום אותה?
<אחמד מלחם: כן.
דוד אמסלם: מי שיזמה את תכנית המתאר בירושלים הייתה העירייה.
<אחמד מלחם: בצוות 120 דיברו על אדמות מינהל.
<אחמד מלחם: יש יישובים שאין להם אדמות מינהל.
<אחמד מלחם: מישהו צריך לתת מענה ל-80% שדיבר עליהם ד"ר סוהיל.
<אחמד מלחם: 20% מסתדרים, אבל ל-80% מישהו צריך לדאוג, לא בעל הקרקע.
<אחמד מלחם: מינהל מקרקעי ישראל הולך לחסל את מה שנשאר בתוך היישובים על ידי ספסרים.
דוד אמסלם: מדינת ישראל צריכה לתת תשובות לגבי הנושא של הקו הכחול, הכל לפי הצרכים של היישוב.
דוד אמסלם: זה לא מעניינך אם זה קרקע מדינה או קרקע של קק"ל.
דוד אמסלם: המדינה צריכה לתת את האדמה.
<נביה אסעד: אנחנו נמצאים במצוקה.
<נביה אסעד: בכפר כיסרא-סמיע יש יותר מ-150 בניינים שנבנו לפני שנה, שנתיים, 5 ו-10 שנים ללא היתר.
<נביה אסעד: הם נשפטו פעם, פעמיים ו-שלוש, כאשר עד היום הם לא קיבלו טופס 4 על-מנת להתחבר לחשמל.
<נביה אסעד: הבעיה היא לא רק בכיסרא, אלא בכרמל, בגליל ובכל הכפרים.
<נביה אסעד: אנחנו רוצים פתרון לבתים האלה שנבנו.
<נביה אסעד: כשנבנו היסודות של הבניין, המדינה הייתה צריכה לבוא ולהרוס, לא לתת לאנשים לסיים לבנות ולגור שם שנתיים, שלוש.
<נביה אסעד: יש כאלה שגרים 15, 20 שנה.
<נביה אסעד: הם עד היום בלי היתרים ובלי טופס 4 לחשמל.
<נביה אסעד: אנחנו מבקשים, אדוני היושב-ראש, שתהיה הסדרה, לא הקפאת הליכים.
<נביה אסעד: לכל אלה שבנו צריך לתת היתר בכדי שהם יתחברו לחשמל, מאחר וזו פצצה מתקתקת, אי אפשר לדעת מתי יהיה איזה אסון.
<נביה אסעד: בעוספיא היה אסון לפני כמה שנים.
<נביה אסעד: אנחנו מבקשים ומצפים ממך שתוביל מהלך להסדרה של כל הבניינים האלה, על-מנת שיקבלו טופס 4 לחיבור לחשמל.
<יונס מודר: בערערה ובעארה יש 23 אלף תושבים.
<יונס מודר: ב-1985 איחדו את עארה עם ערערה.
<יונס מודר: תחום השיפוט הוא 6,500 לערערה, 6,500 לעארה.
<יונס מודר: כשאיחדו את זה, לקחו מעארה 4,500.
<יונס מודר: לא נתנו את זה לכפר אחר.
<יונס מודר: המדינה הודתה בכישלון שלה בכל היחס לתכנון בחברה הערבית.
<יונס מודר: היא אמרה את זה באופן מפורש בצוות 120.
<יונס מודר: היא שבה ואמרה את זה גם בהחלטה 922.
<יונס מודר: בכפר ערערה יש 5,500 בתי אב, כאשר 2,000 מתוכם הם בתי אב ללא היתרי בנייה.
<יונס מודר: כאשר אדם רוצה לקבל היתר הבניה, הוא נקלע לבעיות של בעלויות.
<יונס מודר: צוות 120 ביקש לפתור את זה בצורה זו או אחרת.
<יונס מודר: אצל התושב בכפר הערבי לא רק קיים חוסר אמון במשרד השיכון ובמוסד התכנון, קיימת גם פוביה.
<יונס מודר: קו המחשבה של התושב זה שרוצים לקחת ממנו את הכל.
<יונס מודר: נוצר מצב שהוא הולך ובונה בלי לחשוב.
<יונס מודר: אני כראש מועצה לא מרוצה מהמהלך הזה.
<יונס מודר: אני כראש מועצה רוצה לתכנן.
דוד אמסלם: התכנון נועד לתושבים שגרים שם.
<יונס מודר: זה לא מה שהיה בעבר.
דוד אמסלם: אני לא מכיר תכנון בתוך יישוב ערבי שמביא אוכלוסייה יהודית על-מנת שתגור שם.
דוד אמסלם: התכנון נועד כדי לשרת את אותו מתחם אורבני.
דוד אמסלם: יכול להיות שיפצו את אותו אחד שלוקחים ממנו.
דוד אמסלם: אתה טוען שהוא מתלונן על כך שמפקיעים ממנו עד 40% לטובת צורכי ציבור?
<יונס מודר: כאשר איחדו את עארה עם ערערה היה טבעי ביותר שישאירו את שטחי השיפוט.
<יונס מודר: מה עשו?
<יונס מודר: לקחו מעארה 4,500.
<יונס מודר: מה אתה מצפה שאותו תושב יחשוב?
<יונס מודר: יש לו פוביה.
<יונס מודר: הוא אומר שרוצים לקחת ממנו אדמה.
<יונס מודר: זו פוביה שנוצרה אצל התושב.
<יונס מודר: בתור ראש מועצה אני צריך להחזיר את מערכת האמון של התושב.
<יונס מודר: אם אני מציג לו תכנית ותמ"ל בערערה, הוא צריך להבין שזה דבר טוב כי זה מתכנן את הבתים שלו, מתכנן את האדמה.
<יונס מודר: לאורך כל השנים המדינה יצרה חוסר אמון בינה לבין התושב, כאשר אז הגיעה החלטה 922, שזאת החלטה שדיברה על תכנון ועל תקציבים.
<יונס מודר: הבעיה שאז גם הגיע חוק קמיניץ.
<יונס מודר: חוק קמיניץ מדבר על עונש מיידי.
<יונס מודר: הריצה הזאת שיש למדינה היא בעייתית.
<יונס מודר: כאשר מדברים על הידברות עם התושב בתכנון, אתה לא יכול להגיד לו שאין לך הידברות איתו בעניין של אכיפה.
<יונס מודר: חוק קמיניץ שלל מאבי כהן את שיקול הדעת בעניין הזה.
<יונס מודר: כשהוא היה אצלי בשבוע שעבר בכפר, דיברנו על איך אפשר לפתור את הבעיות בתוך הכפרים.
<יונס מודר: החוק כובל את הידיים שלו.
<יונס מודר: אין לו שיקול דעת.
<יונס מודר: נדמה לי שבחברה הערבית יש 45 עד 50 אלף בתים ללא היתר.
<יונס מודר: אני חושב שהתושב מנצח ב"מלחמה" הזאת בינו לבין יחידות האכיפה.
<יונס מודר: למה?
<יונס מודר: כי הוא בונה יותר.
<יונס מודר: נניח שיצליחו עם כל הכלים שנותנים עכשיו בחוק קמיניץ למנוע בנייה חדשה, ונניח שהתכנון ייגמר עוד 3,4,5,6 שנים, מה אותם 200 אנשים שרוצים לגור אצלי יעשו?
<יונס מודר: הם לא יבנו ללא היתר.
<יונס מודר: הם יחזרו לגור בכרמיאל, הם יקנו בנצרת עילית, הם יקנו בחריש.
<יונס מודר: מה רע בזה?
<יונס מודר: שאני בתור ראש מעצה מאבד את כל התושבים הטובים אצלי.
<יונס מודר: מה שיותר גרוע זה שהם יעלו את המחיר בנצרת עילית.
<יונס מודר: אם פעם היו קונים יחידת דיור ב-800 אלף שקל בנצרת עילית, היום קונים ב-2 מיליון שקל.
<יונס מודר: מי עשה את זה?
<יונס מודר: הערבים.
<יונס מודר: אצה הדרך לממשלה לעשות את חוק האכיפה, מתוך מחשבה שזה יכול לפתור את הבעיה.
<יונס מודר: ההיפך, זה לא יפתור שום בעיה.
<יונס מודר: צריך הידברות.
<יונס מודר: בחברה היהודית לא שומעים כל כך הרבה על בנייה לא חוקית.
<יונס מודר: למה אצל היהודים זה מצליח?
דוד אמסלם: זה שונה.
<יונס מודר: ערבים הם עבריינים מועדים?
<יונס מודר: כי לא סיפקו לערבים פתרונות.
<יונס מודר: עד היום לא מספקים פתרונות.
<יונס מודר: אנחנו עובדים על תכנית מתאר כוללנית מ-2013.
<יונס מודר: התכנית עכשיו הופקדה.
<יונס מודר: עשינו אותה בשיתוף עם התושבים.
<יונס מודר: אם יהרסו לי בית אחד בערערה, אני אגיד שלום לכל השיתוף הזה.
<נסר סנעאללה: אני מסכים לכל מה שנאמר פה.
<נסר סנעאללה: זה יכול להיות נושא לדיון אקדמי שמקדים לתכנון.
<נסר סנעאללה: אנחנו נפגשים פה על מנת לדון ולתת את הדעת על הצעה לתיקון חוק 109.
<נסר סנעאללה: שמעתי את הבעיות של סאג'ור, שמעתי את הבעיות של חורפיש, שמעתי את הבעיות של ערערה ואת הבעיות של דיר אל-אסד.
<נסר סנעאללה: הבעיות הן אותן בעיות.
<נסר סנעאללה: הבעיה הזאת היא בעיה שחוצה מגזרים - דרוזים, מוסלמים, בדואים, צ'רקסים.
<נסר סנעאללה: ההצעה הזאת, לפי מה שאנחנו רואים אותה כולנו, היא הצעת חוק שנולדה בחטא, היא לא באה מכוונות טובות.
<נסר סנעאללה: כולנו מאמינים בכך.
<נסר סנעאללה: התיקון הזה בא לרצות חלק או קבוצות קיצוניות בתוך המגזר היהודי, כמו עמותת רגבים, ועוד כאלה שרוצים לחפש את העניין.
דוד אמסלם: נסר, אתה התבלבלת.
<נסר סנעאללה: זה לא אומר שאני מסכים ורוצה בנייה לא מוסדרת או בנייה ללא היתר.
דוד אמסלם: זה מה שנשמע מדבריך.
<נסר סנעאללה: אני מבין את האילוצים.
דוד אמסלם: אף אחד גם לא מתכוון לקחת ממך את האדמה.
דוד אמסלם: בדרך כלל רגבים לוקחים אדמה ליהודים.
<נסר סנעאללה: אני מדבר על הבנייה הלא מוסדרת, על הבנייה הלא חוקית.
דוד אמסלם: אם אתה בעד תכנון, בעד לא לבנות חוקית, איפה הבעיה?
דוד אמסלם: מה זה קשור לרגבים?
<נסר סנעאללה: הם כל שני וחמישי מגישים בג"צים נגד הוועדות.
דוד אמסלם: בג"צים מוגשים מכל הכיוונים, מכל העמותות.
דוד אמסלם: תתעלם מהם.
<נסר סנעאללה: אני מסכים במאה אחוז עם מה שאמר ראש מועצת חורפיש, שחוק, שהצעת חוק או תיקון לחוק צריכים להיות מופנים כלפי העתיד, לא כלפי העבר.
<נסר סנעאללה: זה מה שאנחנו לא רואים בהצעת החוק הזאת.
<נסר סנעאללה: אני מסכים עם האמירה הזאת כמשפטן.
<נסר סנעאללה: זה רוח החוק.
<נסר סנעאללה: אנחנו למדנו בפקולטה למשפטים שחוק לא בא להגיד רק מה אסור, איפה אסור, אלא גם איפה שמותר.
<נסר סנעאללה: לא יכול להיות מצב שהחוק יגיד שאסור לי לבנות בלי להגיד לי איפה מותר לבנות.
<נסר סנעאללה: אנחנו צריכים להתרכז בנקודה הזאת של תיקון החוק.
<נסר סנעאללה: הפתרון היחיד שיכול להיות הוא ההצעה של חברי הכנסת עם השלטון המקומי, עם ועד ראשי הרשויות הערביות.
<נסר סנעאללה: מה שהיה עד היום היה, צריך להקפיא את זה.
<נסר סנעאללה: אנחנו מצדנו מתחייבים שאם יתנו גבול של שנתיים, לא תהיה בנייה חדשה ללא היתר.
<נסר סנעאללה: על זה צריך לתת את הדעת.
דוד אמסלם: אני חושב שהתכנון הוא הכרחי לתושבי המגזר הערבי.
דוד אמסלם: התכנון שם לא תואם את החיים במאה ה-21.
דוד אמסלם: אני חושב שצריך להביא אותם לשם.
דוד אמסלם: החבר'ה הצעירים לא יהיו מוכנים לחיות כמו שהם חיים היום.
דוד אמסלם: גם בחור ערבי שיש לו ילדים קטנים רוצה לקחת אותם לגן ילדים, רוצה לקחת אותם למתנ"ס, לספריה העירונית.
דוד אמסלם: הוא אזרח כמוני.
דוד אמסלם: ביישובים הערבים אין את התכנון הזה.
דוד אמסלם: התכנון נועד רק בשביל האזרחים.
דוד אמסלם: הוא לא נועד לעמותת רגבים, הוא לא נועד לעמותה אחרת, הוא נועד לתושבים.
דוד אמסלם: אם הייתי חושב שזה לא טוב לתושבים, לא הייתי נכנס לנושא הזה.
דוד אמסלם: אמנם למדינת ישראל יש אחריות מסוימת למה שקרה, אבל לראשי הערים יש לא פחות אחריות, אפילו יותר, כי הם חיו שם, הם קיבלו משכורת מהמדינה.
דוד אמסלם: הם נבחרו על בסיס זה שהם צריכים לקיים את החוק, על בסיס זה שהם צריכים לאכוף אותו.
דוד אמסלם: הם לא עשו את זה.
דוד אמסלם: הם גם לא דחפו את הנושא הזה.
דוד אמסלם: אני מסכים איתך על כך שאנחנו צריכים לצפות פני עתיד.
דוד אמסלם: זה מה שחשוב.
דוד אמסלם: אני אקיים ישיבת עבודה אצלי.
דוד אמסלם: אני אזמין את הנציגים של המגזר הערבי.
דוד אמסלם: אתם תחליטו מי שני הנציגים שיבואו.
דוד אמסלם: אני אזמין את מנהל התכנון.
דוד אמסלם: אני ארצה לבדוק עם מינהל התכנון את הטענות על כך שישנן תכניות מאושרות שלא עונות על הצרכים, שזה דבר שמדהים אותי.
דוד אמסלם: חלקכם אמרתם שלא שיתפו אתכם.
דוד אמסלם: אני ארצה להבין מהם את הנושא של היתרי הבנייה שנגזרים מתכניות המתאר.
דוד אמסלם: זה כדי שנוכל לבדוק אם חלק מהטענות שהועלו כאן הן נכונות, ואם כן, איך לתקן אותן.
דוד אמסלם: נושא נוסף שאני ארצה לדון בישיבה הזאת הוא הנושא של בעלויות הקרקע, איך פותרים את סוגיית בעלויות הקרקע במסגרת התכנון.
דוד אמסלם: מישהו פה אמר, ואני מניח שזה נכון, שלפחות 80% מהקרקעות הן קרקעות פרטיות ביישובים.
דוד אמסלם: אני מניח שמי שמחזיק אותן זה לא 80% מהתושבים, אלא איזה 10% או 20%.
דוד אמסלם: מה עושים עם הדבר הזה?
דוד אמסלם: זה גם דבר שצריך לחשוב עליו.
דוד אמסלם: יכול להיות שזה יהיה מבחינת פרס-קנס, זאת אומרת, או שאתה בונה, או שלוקחים לך.
דוד אמסלם: ברור שהבן אדם לא יכול לשמור את הקרקע לעצמו, לנכדיו, לניניו ולניני ניניו שעוד לא ייוולדו בעוד 100 שנה.
דוד אמסלם: צריך לתת את הקרקע למישהו שהיום צריך אותה.
דוד אמסלם: באותה ישיבה אני אקיים דיאלוג לגבי הנושא של חיבורי החשמל הלא חוקיים.
דוד אמסלם: אני רוצה לדבר באופן בסיסי לגבי המתווה של החוק.
דוד אמסלם: מישהו אמר ש-40% מכל היישובים הערביים נמצאים ללא תכניות מתאר.
דוד אמסלם: אני מנהל דיאלוג עם אבי, עם משרד ראש הממשלה ועם השר כחלון.
דוד אמסלם: מי שמוביל אותו זה משרד ראש הממשלה.
דוד אמסלם: אני לא בטוח שנוכל לעגן את הסיכומים בחקיקה, אבל זה יופיע בפרוטוקול של כל החקיקה.
דוד אמסלם: היחידה הארצית מתכוונת להתמקד כרגע באכיפה מחוץ לקו הכחול המתארי.
דוד אמסלם: לגבי מה שבתוך הקו הכחול, ראשי העיר ימשיכו לעשות את מה שהם לא עשו ב-30 השנים האחרונות, שזה לא לאכוף.
דוד אמסלם: לתכניות מאושרות יש קו כחול.
דוד אמסלם: שום דבר מחוץ לקו הכחול לא יאושר.
דוד אמסלם: אנחנו נתייחס לתכניות בהפקדה כאילו הן בקו הכחול.
דוד אמסלם: ביישובים שאין להם תכניות בהפקדה, שזה בהבנה איתם, אנחנו לא נאכוף את הנושא בשנתיים הקרובות עד שהנושא יוסדר.
דוד אמסלם: לכל תכנית שכבר מופקדת נתייחס כאילו היא כבר אושרה מבחינת הקו הכחול שלה, להוציא עבירות בנייה שמתבצעות במסגרת הקו הכחול על תשתיות חשובות - כבישים, קרקע פרטית שלא קשורה בכלל, מבני ציבור, תשתית לאומית.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע רק על הנושאים האלה.
דוד אמסלם: זה מה שסוכם עם הממשלה.
<אורן כהן: כל מה שאמרת נכון לגבי הבנייה הקיימת, לא הבנייה החדשה.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים על הבנייה הקיימת, לא על הבנייה החדשה שמחר בבוקר מישהו מתחיל לבנות.
דוד אמסלם: זה הכיוון שאנחנו הולכים אליו.
דוד אמסלם: אני מצפה מכם שתשבו עם מינהל התכנון.
דוד אמסלם: כשמדובר על הגדלת הקו הכחול, ברור שאנחנו מדברים גם על קרקעות מדינה.
דוד אמסלם: זה כדי לתת אופק, כדי שלילדים שנולדים יהיה איפה לגור.
דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים על תכנון לאופק של 5 שנים.
דוד אמסלם: תכנית מתאר היא תכנית ל-20,30 שנים קדימה.
<תומר רוזנר: אנחנו נפרסם היום נוסח עם מספר שינויים מההצעה הממשלתית.
<תומר רוזנר: הנוסח מתייחס ל-3 פרקים מתוך ההצעה.
<תומר רוזנר: הפרק הראשון הוא סעיף 5 להצעה, שעניינו סמכויות הפקחים, הפרק השני, סימנים א' וב' בפרק י', שעניינם פרק ההגדרות, והפרק השלישי הוא פרק האכיפה המינהלית.
דוד אמסלם: כל מה שאמרתי זה לא מכתב כזה או אחר שמישהו מוציא, זה על בסיס ההבנות עם משרד ראש הממשלה.
דוד אמסלם: שלא נתבלבל, אנחנו מסודרים.
דוד אמסלם: אני לא מתייחס למיילים ולמכתבים.
דוד אמסלם: כשהצפנו בפניהם את הבעיה, הם נתנו לנו את הפתרונות.
דוד אמסלם: האנשים שאתם חושבים שהם האנשים הרעים הם אלה שנותנים את הפתרונות.
דוד אמסלם: הם לא אטומים, הם מבינים את כל התהליך.
דוד אמסלם: תסמכו עליהם שהם רוצים לעשות לכם טוב, לא הפוך.
<נסר סנעאללה: ברגע שאנשים שומעים על הצהרה כזאת הם נרתעים לבנות מחדש.
דוד אמסלם: אנחנו בדבר הזה מייצרים תקווה.
דוד אמסלם: אנחנו לא מאפשרים לאנשים לעבור על החוק.
דוד אמסלם: אזרח ערבי הוא כמו יהודי.
דוד אמסלם: הוא ישמור על החוק בדיוק כמוני.
דוד אמסלם: מהרגע שננעל את תכניות המתאר נגמרו התירוצים.
דוד אמסלם: הם יאכפו מחוץ לקו הכחול.
דוד אמסלם: אני מתעקש על זה שראשי הערים יאכפו בתוך היישובים.
דוד אמסלם: אם לא, הם לא יהיו ראשי ערים.
דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא תוכנית הבנייה בחוף אכזיב, ישיבת מעקב.
דוד אמסלם: אני אתן רק את המעטפת של הדיון.
דוד אמסלם: ועדת הפנים והגנת הסביבה קיימה דיון בנושא ב-28 ביוני 2016, תוכנית ג/4870, שאושרה לפני למעלה מ-20 שנה.
דוד אמסלם: בסיכום הדיון, מה שביקשתי, שכל הגורמים ישבו ביחד סביב שולחן עגול, שירכז אותו מנהל המחוז, יושב-ראש הוועדה המקומית.
<קריאה: המחוזית.
דוד אמסלם: על מנת לנסות ולגשר על הפערים ולראות איך אפשר לצמצם את הפגיעה בחוף מול אובדן זכויות הבנייה.
דוד אמסלם: אנחנו ביקשנו שגם היזמים יהיו, כך שיהיה מה שנקרא, זה נהנה וזה לא חסר.
דוד אמסלם: קיימתי מספר שיחות עם חלק מהארגונים שפנו אלי במהלך הזמן הזה, גם קיבלתי מכתב מיושב-ראש הוועדה.
דוד אמסלם: אני גם פניתי במכתב לשר האוצר והבנתי שנכון לרגע זה עדיין לא התגבשו סביב איזשהן הבנות שיצמצמו את הפערים, כפי שהצגתי קודם.
דוד אמסלם: הבטחתי גם בדיון הקודם שאם זה לא יסתייע אנחנו נקיים עוד ישיבת מעקב לראות מכאן לאן אנחנו הולכים.
דוד אמסלם: אני הייתי מבקש קודם כול לשמוע את נציג הארגונים שגם עמד איתי בקשר, תום פישר.
דוד אמסלם: תציגו את הנושא שוב, תנו לנו תמונה מה המצב היום ואחרי כן נשמע את הגורמים האחרים.
דוד אמסלם: מי שרוצה להתבטא בנושא – את חברי הכנסת כבר רשמנו – מבחינת האורחים, שיבוא ויירשם כאן וניתן לו את זכות הדיבור.
דוד אמסלם: הדיון הוא עד השעה 12:00.
דוד אמסלם: ב-12:00 יש כאן דיון נוסף כך שדקה אחרי כן אי-אפשר להמשיך.
דוד אמסלם: בבקשה, תום, תהיו קצרים.
<תום פישר: תודה רבה.
<תום פישר: אנחנו באמת רוצים לפתוח ולומר לך תודה על זה שעמדת במילתך וכינסת את הוועדה שוב.
<תום פישר: היינו מעדיפים לא להגיע לכאן - -
<תום פישר: - - ולהגיע באמת להבנות כי לדעתנו זו הדרך האידיאלית, אבל כמו שפתחת ואמרת, אנחנו מגיעים לכאן אחרי דיון שהתקיים לפני כחצי שנה.
<תום פישר: אני רוצה לגעת בעיקרי הדברים שאמרנו אז.
<תום פישר: מדובר בתוכנית ישנה משנת 94', שהיום היא סותרת לכל עקרונות התכנון בסביבה החופית, אם זה לחוק השמירה החופית או לתוכניות מתאר אחרות; תוכנית שמציעה מגורים ומלונאות, חלקם בווילות, ב-2017 בונים וילות על הים, והבעיה הכי גדולה שלנו זה שהיא קרובה מאוד לחוף אכזיב - שזה לא סתם חוף, זו לגונה מהממת - ולגן הלאומי של חוף אכזיב המוכרז, ומדרום היא צמודה למפעל "איתנית" שזה מפעל מזוהם באסבסט.
<תום פישר: לתוכנית הזאת קמו מתנגדים רבים, בין אם זה הציבור הרחב שגם הגיע לכאן לכנסת, המשרד להגנת הסביבה שהתנגד לאורך כל הדרך גם בוועדות התכנון וגם בפגישות שלנו עם גורמים שם.
<תום פישר: המתכנן של המשרד אמר לי באוזניים, זו תוכנית אנטי ציבורית.
<תום פישר: הוועדה הארצית לשמירה על החופים התנגדה לתוכנית הזאת, רשות הטבע והגנים מסתייגת מהתוכנית הזאת, וגם השר כחלון בדיון הקודם – ישב פה חבר הכנסת אכרם חסון והודיע שהשר מבקש לשנות את התוכנית.
<תום פישר: אבל, כנראה שכל הדברים האלה לא חלחלו למטה, וכמו שפתחת ואמרת, נקראנו לשבת לדבר ולהגיע לאיזשהו רעיון, כשהיו לנו שני עקרונות מנחים.
<תום פישר: עיקרון ראשון הוא שהבנייה תורחק מהחוף בצורה משמעותית כך שהציבור ייהנה מזה, והעיקרון השני שהיזם לא ייפגע בזכויות הקנייניות והכלכליות שהוא רכש בקרקע.
<תום פישר: אני רוצה להמשיך לגבי הדיווח מה נעשה.
<תום פישר: היו לנו שיחות מקדימות עם יושב-ראש הוועדה, היה קשב רב.
דוד אמסלם: דרך אגב, הוא התנצל, הוא לא הגיע לכאן כי הוא נמצא בחו"ל.
דוד אמסלם: הוא ביקש אפילו לדחות את הדיון ורצה להשתתף בו, אבל אתם, תום, התעקשתם שאנחנו נקיים את הדיון אז קיבלתי את עמדתכם.
<תום פישר: משמעות הדחייה הייתה לאחרי הפגרה.
דוד אמסלם: לא חשוב, אני מספר, אני מציג את העובדות.
דוד אמסלם: ולכן, מי שיהיה כאן מטעמו זה עופר גוט, שהוא היועץ המשפטי של הוועדה.
<תום פישר: אז קיימנו פגישה ראשונה שאליה באמת, אני חייב להגיד את זה לחיוב, הגיעו נציגי עיריית נהריה, מתכנן המחוז, גם היועץ המשפטי, יושב-ראש הוועדה, היזם וגם נציגה של אדם טבע ודין, ושם העלינו את ההצעות שלנו.
<תום פישר: אני אסביר את ההצעות שלנו בתמצות.