GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ג'מאל חכרוש: אין לו ביטחון אישי בגלל האלימות וכמה דברים שדיברנו עליהם קודם, ואני לא רוצה לגלוש לתחום הזה.
<ג'מאל חכרוש: הרבה קשיים יש בתחום הזה.
<ג'מאל חכרוש: מפתיע אותי שפתאום אותם אנשי ציבור שקמו וצעקו שהמשטרה חלשה בכפרים ולא עושה ושצריך משטרה, פתאום מתנגדים לתחנות משטרה בכפרים.
<ג'מאל חכרוש: זה מפתיע, אבל כנראה המצב הקודם היה טוב להם.
<ג'מאל חכרוש: אני לא רוצה להרחיב על זה.
<ג'מאל חכרוש: אבל גם אנשי ציבור שבעד תחנות משטרה דוממים ואני לא שומע אותם.
<ג'מאל חכרוש: אני מדבר על המגזר הערבי.
<ג'מאל חכרוש: השאירו אותנו להתמודד לבד עם החסמים, אבל נעבור את החסמים הגדולים והרבים, את הבירוקרטיה שיש במספר מקומות.
<ג'מאל חכרוש: תיכף אבקש מאסי אהרון לפרט בכל מקום איפה אנחנו עומדים ומה החסמים שאנחנו נתקלים בהם.
<ג'מאל חכרוש: יש מקומות שרק בהנחיה לשנות את הייעוד, למשל בניין ציבור שמבקשים לשנות אותו על-ידי הגורם המקצועי לבניין משרדים כך שאפשר יהיה למקם את המשטרה, אנחנו נתקלים בבעיה.
<ג'מאל חכרוש: יש שטח ציבורי שצריך להקים עליו משהו ציבורי, דוגמת תחנת משטרה לאותו כפר, לאותו ישוב, ופתאום אני צריך לעבור את כל האישורים ואז מישהו שבלי שום סיבה מתנגד למשטרה אומר: "אני לא חותם" ואז אנחנו נעצרים במקום.
<ג'מאל חכרוש: לכן פנינו לוועדה ואנחנו מבקשים את העזרה של כולם.
<ג'מאל חכרוש: כל הפרויקט הזה הוא לטובת האזרח הערבי בכפרים הערביים.
<ג'מאל חכרוש: זה אחד הדברים שאנחנו פועלים בכדי למנוע ולבלום את האלימות במגזר הערבי.
<ג'מאל חכרוש: זה דבר חשוב שכולנו רוצים להגיע אליו.
<ג'מאל חכרוש: אסי אהרוני, בבקשה, בקצרה, תתאר מקום-מקום, מה החסם העיקרי ובמה יכולים לעזור לנו.
<אסי אהרוני: בוקר טוב לכולם.
<אסי אהרוני: אני רוצה לדבר בקצרה על הפעילות שלנו ועל החסמים שאנחנו נתקלים בהם.
<אסי אהרוני: המינהלת שבראשה עומד ניצב ג'מאל חכרוש, בשמה המלא היא "המינהלת לשיפור שירותי משטרה לחברה הערבית בישראל".
<אסי אהרוני: אני חושב ששם המינהלת מגדיר באופן ברור ומובהק את המטרות שלה, את המטרות של המשטרה ושל המשרד לביטחון פנים אל מול החברה הערבית.
<אסי אהרוני: כשאנחנו רוצים להקים תחנות משטרה המטרה המרכזית שלנו היא לתת את שירותי החירום וההצלה הטובים ביותר שמגיעים לאוכלוסייה הערבית.
<אסי אהרוני: אבל כשאנחנו באים ליישם את זה הלכה למעשה אנחנו נתקלים במכשולים או בהתנגדויות, שברוב המקרים נובעים משיקולים שהם מחוץ למסגרת המקצועית.
<אסי אהרוני: אנחנו עדים גם לסטיגמות כאלה ואחרות.
<אסי אהרוני: המטרה שלנו, המשימה שלנו באמת להוריד את הגורם הסטיגמטי האנושי הזה ולמצוא את הדרך שבנויה על הציר המקצועי כדי לשפר את איכות החיים של התושבים.
<אסי אהרוני: אין היום שום פרופורציה בין היתרון של תחנת משטרה ביישוב לבין ההתנגדות שקיימת אל מול נושא כזה.
<אסי אהרוני: תחנת משטרה ביישוב מביאה, כפי שאמר ראש המינהלת, לצמצום פשיעה, לצמצום עבירות שמטרידות היום את החברה הערבית: צמצום עבירות האלימות, עבירות של החזקת אמל"ח וירי, עבירות של בריונות בכביש ותאונות דרכים.
<אסי אהרוני: כאשר העבירות האלה מצטמצמות, כפועל יוצא זה מביא לשיפור איכות החיים של התושבים במקום.
<אסי אהרוני: זה בהחלט משפיע גם על החוסן של היישוב ויכול לסייע גם בהיבט החברתי-חינוכי לבני הנוער ביישוב להשתלב בחברה בציר הנורמטיבי.
<ג'מאל חכרוש: אני מציע שתעבור מקום-מקום, למה מתקשים להקים תחנות.
<ג'מאל חכרוש: לא כל הקשיים הם אותו דבר.
<אסי אהרוני: אני מגיע לזה.
<אסי אהרוני: אנחנו פועלים אל מול הרשויות המקומיות.
<אסי אהרוני: בניסיון שלנו להקים תחנות משטרה הלכנו בשלושה צירים מקבילים.
<אסי אהרוני: ציר אחד הוא לאתר קרקעות בייעוד המתאים בשיתוף פעולה עם הרשות המקומית כדי לעשות עסקה של חכירת משנה או הקצאת קרקע מהרשות המקומית ולהקים תחנת משטרה.
<אסי אהרוני: אנחנו נתקלים בחסם המרכזי והמשמעותי ביותר בהליך הזה, שהוא הצורך באישור של רוב חברי המועצה שנדרש על-פי סעיף 188 לחוק העיריות.
<אסי אהרוני: ככל שאנחנו מתקדמים ומגיעים לצורך באישור של רוב חברי מועצה אנחנו לא צולחים את המהלך הזה.
<אסי אהרוני: זה החסם המרכזי שלנו.
<אסי אהרוני: ציר שני, אנחנו מנסים ביחד עם רשות מקרקעי ישראל – וזה המקום לומר שהם פועלים אתנו בשיתוף פעולה מלא – לאתר קרקעות בבעלות המדינה שהן נקיות מהסכמים והפקעות כדי לבצע חכירה ישירה.
<אסי אהרוני: וציר שלישי, אנחנו גם מנסים למצוא בשכירות ארוכת-טווח מבנים קיימים אל מול יזמים פרטיים.
<אסי אהרוני: אם אכנס ספציפית למקומות, אדבר למשל על כפר קאסם.
<אסי אהרוני: כשאנחנו פרסמנו מכרז לאתר מבנים קיימים קיבלנו הצעות בהרבה מאוד מקומות.
<אסי אהרוני: כפר קאסם הוא המקום היחיד שבו לא קיבלנו שום הצעה למבנה כדי להכשיר אותו לתחנת משטרה.
<אסי אהרוני: יחד עם זאת, היום מתבצעת תוכנית להסדרת אזור התעשייה של כפר קאסם, ממש בכניסה.
<אסי אהרוני: זה מיקום מצוין לתחנת משטרה, גם בהיבט השירותי וגם בהיבט המבצעי.
<אסי אהרוני: יש שם מגרש שהוקצה למבנה ציבור.
<אסי אהרוני: אנחנו מנסים לקבל היום את המגרש הזה בהקצאה ישירה כדי להקים שם תחנת משטרה.
<אסי אהרוני: אנחנו בקשר עם כל הגורמים אבל זה נע לאט מדי.
<אסי אהרוני: צריך שם לזרז הליכים, לנוע מהר יותר ולהקצות את הקרקע הזו למשטרה כדי להתחיל לבנות.
<ג'מאל חכרוש: זה מקום אידיאלי.
<ג'מאל חכרוש: גם ראש העירייה שם מביע הסכמתו.
<ג'מאל חכרוש: אנחנו נתקלים עכשיו בבעיה של לוח זמנים, כאשר נאמר לנו על-ידי רשות מקרקעי ישראל שבמקרה הטוב מדובר על שנים.
<ג'מאל חכרוש: הקרקע מוכנה, הכול מוכן.
<ג'מאל חכרוש: צריך לזרז הליכים.
<ג'מאל חכרוש: אנחנו מוכנים להתחיל.
<ג'מאל חכרוש: התקציב מוכן.
<ג'מאל חכרוש: וראש העירייה מוכן.
<אסי אהרוני: בכפר קאסם יש תוכנית שכבר עברה את שלב ההתנגדויות.
דוד אמסלם: אנשי רשות מקרקעי ישראל נמצאים פה?
<הלל פרימן: אני מנהל אגף בכיר בתיאום מעקב ובקרה ברשות מקרקעי ישראל.
<הלל פרימן: אני אמנם לא מקצה קרקע ולא מתכנן אבל לאור החשיבות ביקש ממני מנהל הרשות להיות כתובת אחת לאסי אהרוני, כדי שהוא לא יצטרך לרוץ בין הגורמים.
<הלל פרימן: התייצבנו פה לאור החשיבות הזאת גם ממחלקת התכנון, גם ממחלקת עסקאות ואנחנו נותנים בהחלט עדיפות לעניין הזה.
<הלל פרימן: קידום תוכנית זה לרוץ במוסדות תכנון.
<הלל פרימן: זאת אומרת, אנחנו רצים במוסד תכנון.
<הלל פרימן: הכתובת פה היא לא כמה מהר אנחנו רצים אלא כמה מהר מוסד התכנון מאשר.
דוד אמסלם: איפה זה עומד?
דוד אמסלם: אתה מכיר את הסיפור הזה?
<הלל פרימן: את הסיפור הספציפי של כפר קאסם אני לא מכיר.
<אסי אהרוני: אני עובד שם מול מחוז מרכז, הם יחד אתי בסיפור הזה.
<אסי אהרוני: כרגע זה עבר את שלב ההתנגדויות.
<אסי אהרוני: במסגרת ההתנגדויות הוזז מקום המגרש הציבורי, הועבר כבר תסריט חדש.
<אסי אהרוני: עכשיו צריך להגיע לשלב של טבלת איזונים והקצאת קרקעות ושם אנחנו רוצים, במסגרת הקצאת הקרקעות, שזו תהיה הקצאה ישירה למשטרה.
דוד אמסלם: כפי שאומר ג'מאל חכרוש, זה לא סיפור של שנים, אנחנו הרי צריכים להקים שם תחנת משטרה.
דוד אמסלם: נציגי מינהל התכנון נמצאים פה?
<צביה אפרתי: אני יועצת למינהל התכנון.
<צביה אפרתי: אני לא מכירה ספציפית כל מיקום ומיקום.
<צביה אפרתי: מינהל התכנון, בגדול, ביחד עם המשטרה הכין מכסות ונורמות שצריך בכל הארץ, בתהליך עבודה מאוד-מאוד מסודר.
<צביה אפרתי: התפקיד של מינהל התכנון בנושא הזה מסתכם בשני חלקים: בקביעת הנורמות שאומצו על-ידי הממשלה, שהמשטרה קיבלה שם את כל הצרכים שלה עם התחזיות.
<צביה אפרתי: הכול כמעט מעוגן במדריך, מה צריך לפי גודל הישוב, גודל השכונה וכן הלאה בכל הארץ, בכל המגזרים.
<צביה אפרתי: לגבי התחנות הספציפיות זה תהליכי אישור של ועדות מקומיות וועדות מחוזיות.
<צביה אפרתי: אני מבינה שבמקרה הספציפי הזה – זה תהליך של הפקדת תוכנית איחוד וחלוקה שיש בה לא רק הגדרה של שטח חום אלא גם תהליך של איזון בין בעלים שונים.
<צביה אפרתי: זה תהליך חקיקתי שמחייב גם שמיעת התנגדויות.
דוד אמסלם: איך אנחנו יכולים לעזור להם להריץ את זה מהר יותר?
<צביה אפרתי: יכולים לעזור במהלך שיהיה משותף לרשות המקומית, למשטרה ולוועדה המחוזית.
<צביה אפרתי: זה נמצא כבר בשלב של שמיעת התנגדויות, כלומר זה נמצא כבר ברביע האחרון של הדרך.
<צביה אפרתי: זה כבר נמצא שם, אני מבינה.
<צביה אפרתי: מעבר לזה, במדריך החדש הגדרנו, כדי לא להגיע למצב שמאתרים תחנת משטרה בחלוף עשור או בחלוף דור שלם ששכונה קיימת, ביקשנו שהסוג הזה של שירותי החירום יאותר כבר בשלב של הכנת תוכנית מתאר.
<צביה אפרתי: זאת אומרת שמראש ייקבעו המקומות של שירותי החירום כך שלא יצטרכו להגיע לרגעים שיש כסף להקמה ועוד אין מקום.
<צביה אפרתי: בהנחיות התכנון החדשות נאמר לקחת את זה בחשבון מראש בתוכנית מתאר, בתוכנית אזורית, בכל מיני דברים שמחייבים חשיבה מקדימה יותר מן המועד של עצם ההקמה.
<אסי אהרוני: אחדד פה שהמדריך שהופץ על-ידי מינהל התכנון מגדיר בתוכו הקצאה לתחנות משטרה, אבל מדובר על תוכניות עתידיות, תוכניות שיתוכננו בעתיד.
<אסי אהרוני: אנחנו מנסים לפתור במצב הקיים, ולכן העלינו רעיון שנמצא דרך להקצות בתוכניות מאושרות וקיימות קרקעות שטרם הוקמו, לעשות שם הקצאה למתחמי חירום או תחנות משטרה כדי שבטווח הזמן המיידי נוכל כבר להיכנס פנימה.
<אסי אהרוני: בעתיד המדריך נותן פתרון טוב אבל אנחנו צריכים גם כאן ועכשיו לתת פתרונות.
<צביה אפרתי: החלק הזה תלוי מאוד בשלטון המקומי.
<צביה אפרתי: זה אומר שהם צריכים מתוך מצאי הקרקעות החומות שלהן, מצאי הקרקעי שנועדו לצרכי ציבור, לייעד מתוכן שטחים לשירותי החירום.
דוד אמסלם: אם מדובר על קרקע של המדינה, לא במסגרת הקצאה אלא קרקע בבעלות רשות מקרקעי ישראל, למה שהרשות לא תקצה להם את זה באופן ישיר?
<צביה אפרתי: הרשות יכולה להקצות להם באופן ישיר, אבל צריך הליך תכנוני שמאפשר הקמה של תחנת משטרה.
דוד אמסלם: אני עושה אבחנה בין ההליך התכנוני לבין ההקצאה.
<צביה אפרתי: צריך לעשות את ההליך התכנוני.
<צביה אפרתי: זה הליך ההקצאה.
<צביה אפרתי: ההליך התכנוני מתחייב, כי שטח שנועד למגורים לא יוכל לקבל היתר להקמה של תחנת משטרה.
דוד אמסלם: אני שואל שוב, אני רוצה לעזור למשטרה לממש את התוכנית שלה.
דוד אמסלם: כפי שבצבא יש אופציה לצה"ל להקים בסיס, אני מניח שיש לצבא איזה הליך מזורז.
דוד אמסלם: עכשיו במסגרת הוותמ"ל והוות"ל כשהממשלה רצה להריץ דברים במהירות, בתכנון כזה או אחר, אז היא קיצרה תהליכים.
דוד אמסלם: השאלה אם פה למשטרה אנחנו לא יכולים לייצר איזה אפיק שיביא אותה אולי ישר לאיזו ועדה, או משהו, בלוחות זמנים סבירים על מנת שהם יצליחו לממש את המדיניות של השר.
<צביה אפרתי: רק רעיון אחד.
<צביה אפרתי: יש ועדת תשתיות לאומיות.
<צביה אפרתי: אם מישהו יחשוב שאפשר להגדיר את הפריסה של תחנות המשטרה כתשתית לאומית- - -
דוד אמסלם: מה את חושבת?
<צביה אפרתי: אני מניחה שזה תלוי בגודל התחנה.
<צביה אפרתי: יש היררכיה של תחנות.
<צביה אפרתי: לגבי תחנות שיטור, לגבי דברים קטנים אני מאמינה שזה לא יהיה מעשי, אבל לגבי תחנות גדולות יכול להיות שאפשר לשקול רעיון כזה.
<ג'מאל חכרוש: אנחנו מדברים על תחנות של 90 שוטרים, זאת נחשבת תחנה גדולה.
דוד אמסלם: אומרת צביה אפרתי שאם זה נקודת משטרה כזאת או אחרת- - -
<ג'מאל חכרוש: לא נקודה.
<ג'מאל חכרוש: תחנה.
דוד אמסלם: הרי אנחנו לא מצויים במונחים המשטרתיים.
דוד אמסלם: ברעיון, אני מציע, ואולי זו תהיה הבשורה הכי טובה בדיון הזה, שתיפגשו עם צביה אפרתי ותבדקו איתה האם בתחנות בעלות סדר גודל משמעותי, שנותנות טיפול אזורי גדול ברמת המבנה, תגדירו איתם שזה בעצם תשתית לאומית ואז אולי אפשר את אותן תחנות ספציפיות לקדם.
<רוני טיסר: אולי יהיה צורך בתיקון חקיקה לצורך זה.
<רוני טיסר: כרגע זה לא נכנס להגדרת "תשתיות לאומיות".
<רוני טיסר: זה מצריך תיקון חקיקה ראשית.
זוהיר בהלול: לא נלקח בחשבון עד לכאן, שרוב הישובים הערביים הם מחוסרי תוכניות מתאר.
זוהיר בהלול: האם זה עוד חסם?
<צביה אפרתי: אני מכירה את התהליך של תוכניות המתאר.
<צביה אפרתי: אני חושבת שבכל היישובים או שיש תוכנית מתאר או שהיא בתהליכי עבודה כאלה או אחרים.
זוהיר בהלול: תוכניות אורכות זמן.
זוהיר בהלול: תחנת משטרה היא משהו אקוטי.
<צביה אפרתי: לדעתי מרכז השלטון המקומי הוא הכתובת המועדפת מפני שהם בעצם אלה שאמונים על הקצאות הקרקע לכל מערך צרכי הציבור ובדרך כלל יש מצאי קרקעות חומות שכן נמצא במלאי.
<אסי אהרוני: זה החסם הראשון והמרכזי שהעלינו, השלטון המקומי.
דוד אמסלם: בגדול, מה שקורה כאן, הקשבתי להם.
דוד אמסלם: הם אומרים: יש שטחים חומים.
דוד אמסלם: אני מדבר כרגע על משהו ספציפי שקשור למגזר הערבי.
דוד אמסלם: אפילו אם ראש המועצה רוצה לשתף פעולה ומבין את העניין, כאשר הוא מביא את ההצעה להקצות קרקע לתחנת משטרה להחלטות המועצה זה נכשל והוא לא מצליח להעביר את ההחלטה.
דוד אמסלם: מה שקורה בפועל, שכולם רוצים אבל כלום לא יוצא.
דוד אמסלם: כאן צריך לעשות חשיבה מחוץ לקופסה דווקא בהיבט של הפרויקט הספציפי הזה בגלל ששם הבעיה.
דוד אמסלם: אני שואל האם יש פתרון יצירתי לעניין.
<אריאל מזוז: אני מנהל אגף עסקאות ברשות מקרקעי ישראל.
<אריאל מזוז: יש אלטרנטיבה של הרשאות לשימוש חורג.
<אריאל מזוז: במידה והוועדה המקומית תאשר שימוש חורג אפשר להקים מבנים יבילים גם במגרשי מגורים.
<אריאל מזוז: שייתנו הרשאה לשימוש חורג ואז אפשר יהיה להעמיד תחנות באותם מגרשים, תחנות זמניות כמובן, עד שיהיה התכנון האסטרטגי.
דוד אמסלם: תודה רבה על החשיבה.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים על משהו קבוע, מגה-תחנות.
דוד אמסלם: צריך להבין, מדברים על תחנות בסדרי גודל גדולים, של כ-100 שוטרים, פלוס-מינוס.
דוד אמסלם: זו תחנה שנותנת שירות לאזור גדול מאוד.
<ג'מאל חכרוש: לפחות ל-100,000 איש.
דוד אמסלם: אלה תחנות עצומות.
דוד אמסלם: יש תקציב, יש תכנון, יש צוות, יש אנשים שמתחילים לדחוף את זה.
דוד אמסלם: דרך אגב, המבנה הוא רק חלק מן התהליך – צריך לגייס אנשים, להכשיר אותם.
דוד אמסלם: יש פה מערכות שלמות שעובדות במקביל כדי שבקצה בסוף תהיה תחנה עם שוטרים שכבר עברו את ההכשרה ויש להם כבר משימות.
דוד אמסלם: כרגע זה מתקדם בציר הזה אבל המבנה נתקע, הוא לא מתקדם.
דוד אמסלם: השאלה מה עושים, איך מחלצים את הדבר הזה.
זוהיר בהלול: הנה קיבלת, גם שינוי ייעוד, שלא מתבצע, אבל הוא יכול להיות מקדם בירוקרטיה מכיוון שהוא זמין ונגיש, זה אפשרי; ומה שאמר אריאל מזוז על שימוש חורג שיכול להיות גם פתרון יצירתי, כדי שלא ניכנס לעוד מרה שחורה של תסריט אפוקליפטי של עוד 5-6 שנים.
זוהיר בהלול: האלימות פושה וההצעה שלך חשובה.
זוהיר בהלול: אפשר להסיר את ההתנגדויות של ראשי הרשויות המקומיות ואולי אפילו של זרמים בחברה.
זוהיר בהלול: נראה לי תמוה שהם מתנגדים.
זוהיר בהלול: אני חושב שזו אחת הבעיות האקוטיות של החברה הערבית, האלימות.
זוהיר בהלול: אתם באים עכשיו למקם תחנות משטרה כדי שייאבקו למיגור התופעה הזאת.
זוהיר בהלול: אני נדהם לשמוע שמתנגדים.
<ג'מאל חכרוש: יש לי דוגמאות שראש הרשות נתן הסכמתו אבל על-פי החוק צריך להביא אישור של המליאה.
<ג'מאל חכרוש: הוא אסף את המליאה ובמליאה כולם הצביעו נגדו.
<ג'מאל חכרוש: זה קרה לאחרונה בשתי רשויות מקומיות.
דוד אמסלם: הרי יזמתי את הדיון הזה בעקבות שיחות שהיו לי איתם.
דוד אמסלם: הבנתי שיש בעיה.
דוד אמסלם: חלק מראשי הרשויות המקומיות בכלל לא תומכים, וחלק תומכים אך המועצה לא מאפשרת להם.
<ביאן קבלאן: קודם כול, אסור שתהיה החלטה פוליטית להשאיר את זה בידי ראשי המועצות.
<ביאן קבלאן: השר יכול להטיל צו עשֶה בכל החלטת מליאה.
<ביאן קבלאן: שר הפנים יכול להחליט, אם המליאה לא מאשרת – יש תהליך כמובן, אם במשך 3 ישיבות לא מאשרים השר יכול להחליט בצו עשֶה.
<ביאן קבלאן: הביטחון האישי של התושבים לא צריך להיות תחת השפעה של שיקולים פוליטיים של חברי מועצה כאלה או אחרים.
<ביאן קבלאן: פה המדינה צריכה להיכנס לעובי הקורה ולקבל את ההחלטה ולהכתיב.
<ביאן קבלאן: זה קודם כול החלטת ממשלה.
<ביאן קבלאן: מדובר בתחנות משטרה שאמורות לתת ביטחון אישי לתושבים, לא לחברי המועצה ולא לראש הרשות המקומית.
זוהיר בהלול: לפעמים לתת ביטחון אישי לרבות לראש המועצה ולחברי המועצה.
<ביאן קבלאן: חשוב שההחלטה לא תהיה פוליטית.
<צביה אפרתי: אם זה נמצא בשלב התנגדויות, זאת אומרת שזה כבר עבר מהשולחן של הוועדה המקומית ונמצא בשולחן הוועדה המחוזית.
<אסי אהרוני: בכפר קאסם זה כבר עבר.
<צביה אפרתי: יש לה סמכות מלאה.
<צביה אפרתי: היא האינסטנציה לדיון בהתנגדויות, גם אם שומעים את דעתה של הוועדה המקומית, לקבל או לדחות.
<צביה אפרתי: האינסטנציה המשפטית היא הוועדה המחוזית.
<ג'מאל חכרוש: זה ספציפית לגבי כפר קאסם.
<אסי אהרוני: בכפר קאסם התוכנית כבר עברה את שלב ההתנגדויות בוועדת המשנה להתנגדויות בוועדה המחוזית.
<אסי אהרוני: הוגש כבר תסריט חדש, אבל עדיין יש פה הליך שאפשר לקצר אותו.
<אסי אהרוני: זה כבר השלב שבו אפשר לקצר.
<אסי אהרוני: אוסיף ואומר באשר לנושאים שעלו פה, הרי בסופו של דבר באנו עם החסמים האלה, למשל אישור שימוש חורג.
<אסי אהרוני: בשימוש חורג אנחנו מדברים גם על קרקעות וגם על מבנים.
<אסי אהרוני: אין לנו אישור להיכנס למבנה בשימוש חורג, בכלל למשרדי הממשלה ובפרט למשטרה, אלא רק באופן חריג ולתקופה קצובה של 5 שנים.
<אסי אהרוני: זה לא ריאלי.
<אסי אהרוני: אנחנו צריכים לקבל אישור שימוש ל-5 שנים ועוד 5 שנים כדי שבזמן הזה אנחנו נספיק לשנות את הייעוד של הקרקע או המבנה.
<אסי אהרוני: כפי שהזכיר כאן ראש המינהלת, יש מבנה שמתאים לתחנת משטרה, מבנה בן 3 קומות, קומה אחת היא תעשייה וקומה שנייה משרדים.
<אסי אהרוני: בעצם אנחנו צריכים אישור שימוש לקומה הראשונה של התעשייה, כאשר בעל המבנה מתחייב לשנות ייעוד.
<אסי אהרוני: זה אפשרי, רק צריך לקבל את האישורים האלה.
<אסי אהרוני: זה דבר שכן אפשר לקדם.
<אריאל מזוז: אתם יכולים לקבל אישור ל-5 שנים פלוס 5 שנים בסמכות ועדה מקומית.
<אסי אהרוני: זה באישור המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, ארז קמיניץ.
<אסי אהרוני: כדי להמחיש את האבסורד, אני רואה שאנשים פה נחשפים לזה עכשיו יותר, יש ישוב שבו הרשות המקומית הפקיעה קרקע לצורך מתחם חירום, הקימו שם תחנה של כיבוי והצלה, הקימו שם ממש עכשיו תחנה של מגן דוד אדום, יש שם שטח מגודר שעומד ריק לטובת תחנת משטרה ולא מצליחים להעביר את זה.
<ג'מאל חכרוש: זה בעיר באקה אל-גרבייה.
<ג'מאל חכרוש: כב"א יש, מד"א יש, השטח של המשטרה ריק וצריך את האישור.
<ג'מאל חכרוש: זה אבסורד.
<רסול סעדה: אני מבקש להציע משהו.
<רסול סעדה: אני מנהל מיזם "קהילות בטוחות" בחברה הערבית ב"יוזמות קרן אברהם".
<רסול סעדה: אני רוצה להציף נקודה ספציפית.
<רסול סעדה: כיום יש מערך שלם, גם בעקבות ההחלטה של השנה הקודמת, החלטה 922, שכל הרשויות המקומיות הערביות מתכווננות לקראת הקמת מבני ציבור.
<רסול סעדה: חלק מן הדילמות של המועצות המקומיות, שמוצפות ומגיעות אלינו, כאשר יש קרקע שצבועה חום, אחרי כל החסמים, הרי גם החסם של תוכניות המתאר קיים וגם אין מתחמים חומים כיום ברוב היישובים הערביים, התשובות לתוכניות המתאר הן: בגלל שיש קרקע פרטית אז השטחים לא מלאים ולכן הכול נתקע.
<רסול סעדה: אבל בכל זאת, רשות מקומית או מועצה מקומית מתמודדת מול מצב שהיא צריכה להחליט על מבנה ציבור, האם הוא יהיה משטרה או מתנ"ס או מרכז תרבות, ועם כל המצב המורכב היום בזירה אנחנו מבינים את ההתנגדות הזאת.
<רסול סעדה: ההצעה שלנו, גם לבדוק מול משרד האוצר וגם לגבי מה שקורה עם מבני ציבור, כי הרי יש לזה תקציבים, וגם מינהל התכנון צריך לענות על החסם הזה.
<רסול סעדה: אני יודע שהוצע מודל משולב של קרקע פרטית וקרקע מדינה בכל הקשור למבני ציבור ביישובים הערביים בעקבות החלטה 922.
<רסול סעדה: יכול להיות שזו תהיה הצעה לפתרון כלשהו של הסוגיה הזאת.
זוהיר בהלול: זו דילמה קיימת, מה להעדיף, האם להקים מבנה תרבות או מבנה תעשייה לעומת תחנת משטרה.
זוהיר בהלול: בישיבה הזאת הנקודה הזאת לא צריכה לעלות אפילו לדיון מכיוון שמתנ"ס יכול לתפקד באווירה נינוחה אם המשטרה נמצאת במקום, כי האלימות לא תאפשר למתנ"ס לתפקד כל עוד אין תחנת משטרה ואין שוטרים שיאכפו את החוק.
זוהיר בהלול: אנחנו מכירים את המצב בחברה הערבית – האלימות, הפשיעה, אנשי הכנופיות שמסתובבים.
זוהיר בהלול: אני מתאר כאילו מערב פרוע אבל את זה בוודאי המשטרה יכולה לתאר.
<רסול סעדה: בחלק מן המקומות זה אכן קיים, אבל מצד שני, אני משפרעם, גם במקומות שיש בהם תחנת משטרה אנחנו יודעים שעדיין האלימות, הפשיעה והעבריינות משתוללות.
זוהיר בהלול: זו כבר ביקורת על המשטרה.
<רסול סעדה: בדיוק בגלל הצורך להקים תחנות משטרה אני חושב שצריך לבדוק מה קורה בזירה מעבר למקום הצבוע הספציפי של המשטרה ולראות איך יכולים לשלב.
<רסול סעדה: כאשר יש תקציבים ויש כבר שלבי תכנון של מבני ציבור יכול להיות שזה ייכלל גם בשיקולים של התכנון הכולל, ולא עכשיו לחפש מקום ספציפי לתחנת משטרה, למרות שזה הצורך הדחוף עכשיו.
<רסול סעדה: זאת ההצעה.
דוד אמסלם: לגבי הנושא הזה אני מבקש, צביה אפרתי, אני רואה את זה דווקא "חונה" יותר אצלכם.
דוד אמסלם: הייתי מבקש שתקיימו דיון ביחד עם המשטרה.
דוד אמסלם: המצב הוא זה, משטרת ישראל יודעת לטפל בסמכויות של משטרת ישראל.
דוד אמסלם: זה לא גוף שבונה בניינים, בהגדרה, וכל הזמן מצוי בנושא של תכנונים.
דוד אמסלם: לכן כאן כרגע הם נקלעו, כפי שציינתי קודם, לאיזו נקודה שהם זקוקים לסיוע המקצועי, איך מחלצים אותם מן הנקודה שהם הגיעו אליה.
דוד אמסלם: צביה אפרתי, יש מקום, כפי שאמרת קודם, ששם זה כבר קצת יותר מתקדם, אבל בסופו של דבר המשימה שלהם היא לגמור את כל הפריסה במספר שנים קצר.
דוד אמסלם: כפי שאמרתי, נושא הבניינים הוא חלק אזוטרי מכל התהליך המורכב יותר של גיוס אנשים והכשרות, ששם לדעתי הסיפור הרבה יותר כבד ומסובך.
דוד אמסלם: שני הדברים האלה צריכים בסוף להגיע לאותה נקודה ולהבשיל באותה נקודת זמן.
דוד אמסלם: לכן הייתי מבקש מצביה אפרתי שתזמני גם את אסי אהרוני וגם כמובן את ניצב ג'מאל חכרוש ומי שמטפל בנושא מטעמם.
דוד אמסלם: תעשו חשיבה משותפת, תביאו נציגים ממשרד המשפטים, תביאו את רשות מקרקעי ישראל.
דוד אמסלם: בסופו של דבר תראו איך במסגרת הבעיות שנרקמות כרגע אפשר לסייע בעדם לקדם את העניין.
דוד אמסלם: כפי שאמרנו, יש ראשי עיריות שלא רוצים לשתף פעולה בכלל, יש ראשי עיריות שרוצים לשתף פעולה אך לא מצליחים להעביר את זה במועצה, יש שטחים שנמצאים במסגרת איחוד וחלוקה, כפי שאמרת, שזה הליך תכנוני רחוק יותר, ויש שטחים שהם במסגרת השטחים הירוקים או השטחים החומים ויכול להיות שהם עדיין קרקעות פרטיות, יכול להיות שהם קרקעות ציבוריות, יכול להיות שהם במסגרת הפקעה, יכול להיות שהם כבר בבעלות מדינה.
דוד אמסלם: יכולים להיות פה הרבה וריאנטים בסיפור הזה.
דוד אמסלם: לכן אני מבקש שתיפגשו וננסה לקדם את הנושא הזה.
דוד אמסלם: אני רואה בו דבר חשוב מאוד-מאוד למדינת ישראל.
דוד אמסלם: אנחנו עושים כרגע דיון טכני כאילו על בניינים.
דוד אמסלם: עשינו דיון לגבי נושא המגזר הערבי – מדובר שם בחיי אדם ברמה כמעט היום-יומית, בוודאי החודשית.
דוד אמסלם: לכן הנוכחות של המשטרה שם קריטית, היא לא Nice to have.
דוד אמסלם: לא מדובר על דוחות תנועה.
דוד אמסלם: מדובר שם באמת בנושא של חיי אדם.
זוהיר בהלול: גם דוחות תנועה.
דוד אמסלם: גם, אבל הסיפור הוא יותר השלטת הסדר, כאשר בסופו של דבר התוצאה של אי-הסדר היא תופעה שאנשים נרצחים על בסיס כמעט שבועי או יומי.
דוד אמסלם: תראו את זה בהיבט הזה.
<צביה אפרתי: הייתי הרבה שנים במערכת הציבור ובמשרד הבינוי והשיכון עזרנו להקים את התחנה באום אל פחם, גם איתרנו את הקרקע וגם עזרנו בתשתיות וכולי.
<צביה אפרתי: אני לא מכירה מנגנון שיודע מבחינת השלטון המרכזי לכפות על ראש רשות מקומית הקמה של תחנה.
<צביה אפרתי: זאת אומרת, מה שלא נעשה, בסופו של דבר ההיתר להקמה יינתן על-ידי הרשות המקומית.
<צביה אפרתי: צריך שיהיה תיאום ציפיות.
<צביה אפרתי: לְמה שאפשר – אפשר לחפש כל מיני רעיונות של הקלה של חסמים וכל הדברים האלה, אבל בסופו של דבר צריך להיווצר האינטרס המקומי שזה שירות לציבור.
<צביה אפרתי: צריך להבין שזה אינטרס של ראשי הרשויות המקומיות, של חברי הוועדות המקומיות, של מועצות העיריות.
<צביה אפרתי: זה האינטרס הבסיסי שלהם ואנחנו לא יכולים לכפות עליהם מלמעלה.
דוד אמסלם: כרגע אני מציג את הבעיה שקיימת, אחרת אני מניח שניצב במשטרה ועובדיו לא היו באים לבזבז פה זמן, יש להם מספיק עבודה לעשות.
דוד אמסלם: יש פה כרגע בעיה קשה, ספציפית במגזר הזה ובמקומות שהוא יתאר לנו.
דוד אמסלם: אם זה דורש שינוי חקיקה ראשית – בשביל זה אנחנו פה, בשביל זה אני פה.
דוד אמסלם: אם זה אומר שבמסגרת הוותמ"ל נוכל להגדיר את זה כתשתית לאומית ונצטרך לשנות את החקיקה הראשית אז אעשה את זה.
דוד אמסלם: אנחנו פה כנסת.
דוד אמסלם: אנחנו לא יושבים בתוך עירייה ואומרים: "זה החוק".
דוד אמסלם: אם צריך לשנות את החוק – כי המשימה כרגע היא לקדם את העניין הזה – אם צריך להסדיר את החוק על-ידי שינויו אז נשנה אותו.
<רוני טיסר: במסגרת חוק הוותמ"ל אנחנו רוצים לתת סמכויות לוועדות מחוזיות להכין תוכניות בעצמן.
<רוני טיסר: אולי דרך זה בקונסטלציה מסוימת יימצא לעניין פתרון.
דוד אמסלם: מתי אנחנו דנים על זה?
<רוני טיסר: ב-1 בפברואר.
דוד אמסלם: אומרת רוני טיסר שבמסגרת השינויים האחרים, שלא קשורים, במסגרת תיקון חוק התכנון והבנייה שאנחנו אמורים לקדם, גם הממשלה מעבירה סמכויות.
דוד אמסלם: היא עושה שני דברים: מצד אחד היא מקימה גופים ארציים, ומצד שני יש לה עניין להעצים את התחום המחוזי כדי להוריד לחצים.
דוד אמסלם: אולי במסגרת הזאת, כפי שאומרת רוני טיסר, אפשר להתקדם.
דוד אמסלם: בואו תיפגשו.
דוד אמסלם: לי חשוב בסופו של דבר לעשות מאמץ משולב על מנת לקדם את הנושא הזה ככל שהדבר ניתן.
דוד אמסלם: אם בסוף תבואו אליי ותגידו לי שאין ברירה וחייבים לשנות את החוק בסעיף זה וזה אז נתחיל לפעול בהתאם.
זוהיר בהלול: אני מבקש לומר שתי הערות.
זוהיר בהלול: המשטרה לא הייתה חביבת הקהל הערבי במשך כל השנים.
זוהיר בהלול: עכשיו זה השתנה.
זוהיר בהלול: אחרי ההמלצות של ועדת אור הוקמה המשטרה הקהילתית, שהפכה להיות טיפה יותר ידידותית.
זוהיר בהלול: אם פעם ערבי שהיה רואה שוטר במדים היה מתחלחל, היום זה חיזיון די רגיל.
זוהיר בהלול: אני חושב שתחנות משטרה הן לא "תוכנית כבקשתך" או "שיר כבקשתך".
זוהיר בהלול: זה כורח המציאות.
זוהיר בהלול: ראשי עיריות מסוימים יכולים להתנגד אבל לדעתי רוב ראשי העיריות והיישובים הערביים בוודאי ישמחו שיוקמו תחנות משטרה.
זוהיר בהלול: לכן החסם הזה לא קיים.
זוהיר בהלול: אולי הוא קיים במקומות מסוימים.
זוהיר בהלול: צביה אפרתי, אמרת בעור לשונך שבאום אל פחם הוקמה תחנת משטרה.
זוהיר בהלול: אום אל פחם היא לא עיר קלה, ואני מאוד סובלמטיבי בהגדרה.
זוהיר בהלול: אם שם הקימו תחנת משטרה אז גם בבקה אל גרבייה אפשר להקים תחנת משטרה וגם בבית ג'אן ובכל הציר של נחף ובענה אפשר גם להקים תחנת משטרה.
זוהיר בהלול: לכן זה לא על סדר הדיון של הכנסת.
זוהיר בהלול: הסיפור הוא להתגבר על החסמים הבירוקרטיים, להסיר אותם ולאפשר למינהלת שהביאה איש מקצוע מן הדרג הראשון, לתפקד, לבצע את המטלות שלה.
זוהיר בהלול: עד עכשיו ניצב ג'מאל חכרוש לא מסוגל מכיוון שאין לו את הכלים כדי לפרוס את כל התוכנית הזו, אפילו גיאוגרפית.
זוהיר בהלול: לכן ההצעה שלך טובה, אבל השאלה איך מסירים את כל החסמים האלה.
דוד אמסלם: עושים השתדלות, אתה יודע.
זוהיר בהלול: אהבתי את הכותרת של הדיון: איך מחלצים את המשטרה מן הבְּרוֹך.
זוהיר בהלול: המשטרה בדרך כלל מחלצת את הציבור מן הבְּרוֹך, אבל הפעם צריך לחלץ אותה.
דוד אמסלם: לכל אחד יש את הבְּרוֹך שלו עם המחלץ שלו.
דוד אמסלם: הנושא השני שעליו רצינו לדעת מופנה בעיקר אל אמיר אדרי.
דוד אמסלם: הוא בדיוק יצא.
<רסול סעדה: כבוד היושב-ראש, אני מבקש להוסיף עוד משפט אחד.
<רסול סעדה: לפחות מראשי הרשויות המקומיות שאני פגשתי במסגרת תפקידי אני יודע שאין התנגדות עקרונית להקמת אף תחנת משטרה אלא להיפך.
<רסול סעדה: ראשי הרשויות המקומיות וגם מנהיגים אחרים מבקשים את כניסתה של המשטרה.
<רסול סעדה: החסם, שהם עומדים בפני מצב שהם נאלצים לוותר כביכול על משאבים פוטנציאליים בשבילם, בין אם זה קרקע, בין אם זה תקציבים או אנרגיות תכנוניות.
דוד אמסלם: אתה מדבר על ראשי הרשויות?
<רסול סעדה: הם מרגישים שזה מוסיף קצת עול.
<רסול סעדה: אולי שהממשלה תתאמץ בעניין הקרקע הספציפית הזאת.
דוד אמסלם: במקרה דנן התקציבים הם של הממשלה.
דוד אמסלם: אף אחד לא ביקש מהעירייה להשתתף בהקמת התחנה.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע על הקצאת קרקע.
דוד אמסלם: גם לעירייה זה לא עולה, היא מקבלת הקצאה.
דוד אמסלם: אף אחד לא ביקש מן העירייה לקנות קרקע ולהעביר למשטרה.