GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוני טיסר: יש מצגת למינהל התכנון.
<שירה ברנד: אנחנו רוצים להציג את הנושא באופן כללי.
<שירה ברנד: משהו פה לא תקין במקרן אז אתחיל כך כדי לא לעכב את כולם ואני מניחה שבהמשך זה יתוקן.
<שירה ברנד: אסביר את הרקע להקמת מכוני בקרה.
<שירה ברנד: אני מניחה שאף אחד מהנוכחים פה בחדר לא שכח את אסון "ורסאי" שקרה בשנת 2001.
<שירה ברנד: בעקבותיו הוקמה ועדת חקירה ממלכתית, שנקראת ועדת זיילר.
<שירה ברנד: בדצמבר 2006 החליטה הממשלה לאמץ את מסקנות דוח זיילר, כאשר אחת המסקנות שם היא הקמת מכוני בקרה.
<שירה ברנד: ב-2009 החליטה הממשלה שוב לפעול להקמת מכוני בקרה פרטיים שיוסמכו על-ידי הרשות להסמכת מעבדות.
דוד אמסלם: מה התפקיד של המכונים?
דוד אמסלם: מה הם בודקים?
<שירה ברנד: תיכף אסביר.
<שירה ברנד: בשנת 2009 החליטה שוב הממשלה לפעול להקמת מכוני בקרה פרטיים שיוסמכו על-ידי הרשות להסמכת מעבדות.
<שירה ברנד: תיכף אכנס לעומק מה עושים מכוני הבקרה.
<שירה ברנד: הצעת התיקון לחוק התכנון והבנייה 2010, שהתחילו לערוך אותה מ-2010 ועד 2012, אמנם לא הגיעה לכדי סיום אבל גם היא כבר הציגה את כל המערך של הקמת מכוני בקרה.
<שירה ברנד: בסופו של דבר בתיקון 101 לחוק התכנון והבנייה, שהתאשר בשנת 2014, עוגן כל ההסדר של הקמת מכוני הבקרה בחוק.
<שירה ברנד: במסגרת הזו גם נקבע שהתשלום למכון הבקרה, שהאגרה המשולמת טעונה אישור של הוועדה הנכבדה הזו.
<שירה ברנד: המועד שנקבע להתחלת יישום הקמת מכוני הבקרה היה מלכתחילה ינואר 2016 אבל בשל קשיי לוגיסטיקה והיערכות של כל הגופים המועד נדחה וכרגע המועד שאנחנו מקווים שאכן ייצא לדרך הוא יולי 2017.
<שירה ברנד: אסביר איפה מכון הבקרה נמצא בתהליך.
<שירה ברנד: בגדול, יש לנו את הבקשה להיתר, שמוגשת לרשות הרישוי, לוועדה המקומית.
<שירה ברנד: בשונה מן התהליך שאנחנו מכירים היום רשות הרישוי בעצם אמורה לקבל החלטה בהיבטים המרחביים, התאמה לתוכניות, חיבור לתשתיות, חישוב השטחים של הבניין, בהיבטים הללו, ואילו כל הנושאים שקשור לתכן הבניין, להיבטים ההנדסיים של הבניין נבדקים במכון הבקרה.
<שירה ברנד: במסגרת זו גם נבדקים כבר היבטי התכן של גורמים מאשרים נוספים שרלוונטיים מאוד להליך הבנייה או להליך הרישוי – רשות הכבאות וההצלה, פיקוד העורף, המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות, שהם ארבעת הגופים המרכזיים שמעירים בעיקר בהיבטי תכן הבניין, וגם הם שולחים נציגים מטעמם, מסמיכים בקרים מורשים מטעמם למכון הבקרה.
<שירה ברנד: באותם 30 ימים, או 60 ימים, תלוי בסוג הבקשה להיתר, שמוקצבים למכון הבקרה גם אותם גופים אמורים לחוות את דעתם, גם בשלב התכן, כל עוד אנחנו בשלב התוכניות, ואחר-כך גם בשלב הביצוע, על תהליך הבנייה.
<שירה ברנד: זאת אומרת שאנחנו בהזדמנות אחת מרוויחים שני דברים: גם את ההיבטים של איכות הבנייה, שלא נחזור ונספר פה את כל הצרכים הנדרשים בעניין הזה.
<שירה ברנד: כולנו מכירים, מעבר לאסון "ורסאי", אחר-כך את החניון שקרס, את המבנה בחדרה, כולנו מכירים את הצורך הדחוף והחשוב שיהיה סוף-סוף גוף בקרה שיעסוק גם בהיבטי איכות הבנייה ויעשה בקרה הנדסית על תכן הבניין, וגם בהיבטי היעילות, מכיוון שאנחנו בהזדמנות זו בתוך מכון הבקרה אוספים את ארבעת הגורמים המאשרים המרכזיים, קוצבים להם לוחות זמנים וכולם ביחד מעירים על אותה בקשה להיתר, או אחר-כך עושים כל הגורמים האלה ביחד גם בקרת ביצוע ובעצם מזרזים את האפשרות לאכלוס המבנה על-ידי מתן תעודת גמר לצורך אכלוס המבנה בפרק זמן קצר.
<שירה ברנד: מכון הבקרה בשלב בקרת התכן וגם בשלב בקרת הביצוע עושה בעצם בקרה מדגמית ובקרה תהליכית.
<שירה ברנד: מה זה אומר בקרה מדגמית?
<שירה ברנד: זה לא אומר שיש בניינים שהוא לא בודק, אלא אם כן השר מחליט מראש בצו להודיע על סוגי בניינים שלא ייבדקו.
<שירה ברנד: כל הבניינים נבדקים, אבל בתוך הבניין עצמו מכון הבקרה לא יכול לבדוק כל בורג וכל בלוק, אז הוא בודק מדגמית על-פי סקר סיכונים בתוך הבניין עצמו את ההיבטים השונים של הבניין.
<שירה ברנד: כמובן זו תורה שלמה לקבוע את סקר הסיכונים הזה ולהחליט איזה היבטים של הבניין או איזה פרמטרים של הבניין נבדקים בסקר הסיכונים הזה.
<שירה ברנד: זו תורת הבקרה שאותה לומדים, זה מקצוע שלם שנלמד בצורה מסודרת.
<שירה ברנד: אותם בקרים אמורים גם לזהות את הכשלים האפשריים, גם בשלב התכנון וגם בשלב הביצוע, ולהעיר עליהם.
דוד אמסלם: הם עושים גם בקרת תכנון?
<שירה ברנד: כן, הם עושים בקרת תכנון בשלב התכן.
דוד אמסלם: לרשויות מקומיות?
<שירה ברנד: לכל בקשה להיתר שמגיעה.
<שירה ברנד: נספחי התכן שלה, היבטי התכנון שלה נשלחים למכון הבקרה והם עושים בקרת תכן על כל מסמכי התכנון.
דוד אמסלם: היום מי עושה את הבקרה?
דוד אמסלם: הרשות המקומית?
<שירה ברנד: הרשות המקומית אמורה לעשות אותה אבל זיילר כבר כתב בשנת 2001 שהדברים לא לגמרי נבדקים.
<שירה ברנד: אין לרשות המקומית את הכלים המקצועיים לעשות את זה.
<שירה ברנד: לכן אנחנו משלימים פה חסר שלא קיים היום.
<שירה ברנד: בהיבטים של בדיקת התכן, פעם ראשונה שיבדקו את זה לעומק בצורה מסודרת תהיה במכון הבקרה.
<שירה ברנד: המנגנון הזה לא קיים היום, למרות שלכאורה הוא אמור להיות מתפקידה של רשות הרישוי.
<שירה ברנד: אין לה את הכלים.
<חיים תמם: המנגנון הזה קיים היום בנושא כבאות.
<חיים תמם: בבטיחות האש נבדק גם התכנון וגם הביצוע.
<חיים תמם: אני ראש אגף בטיחות אש וחקירות ברשות הארצית לכבאות והצלה.
<חיים תמם: אני יכול לעדכן שהתוכניות כיום, כל תוכנית בניין מגיעה לרשות הכבאות המקומית.
<חיים תמם: יש לנו שם מהנדסים שעוסקים בבדיקת תוכניות, שעברו הכשרה והדרכה, והם בודקים את התכנון ולאחר מכן בודקים את הביצוע ונותנים את אישור הכבאות לטופס 4 לאכלוס.
<חיים תמם: גם ועדת זיילר התייחסה לכבאות כגוף שמבצע גם את בקרת התכן וגם את בקרת הביצוע.
<שירה ברנד: נכון, גם ארבעת הגורמים המאשרים האחרים עושים בקרת תכן כאשר זה מגיע אליהם, אבל בקרת התכן הכללית של כלל הבניין, בהיבטים של הקונסטרוקציה ושל האינסטלציה, התכוונו להיבטים הללו, לצערנו קשה לומר שהם נבדקים היום.
<שירה ברנד: אין כמעט את הגורמים האלה ואת הפונקציה הזאת שתבדוק בוועדות המקומיות ברשויות המקומיות.
<שירה ברנד: נכון שאת ההיבטים של הגורמים המאשרים, בעצם העובדה ששולחים את האנשים לשם להביא אישור זה נבדק, גם פיקוד העורף בודק את ההיבטים של תכן הבניין בהיבט של הממ"ד, אבל מעבר לזה היבטים אחרים לא נבחנים היום.
דוד אמסלם: אתם מבקשים שיהיו מכונים חיצוניים שיעשו את הבקרות האלה במקום מה שאמורות לעשות הרשויות המקומיות היום?
<שירה ברנד: זה לא המצאה ישראלית, מכוני בקרה קיימים כבר בעולם.
דוד אמסלם: אני רק שואל אם זה הסיפור.
<שירה ברנד: זה הסיפור.
דוד אמסלם: יש משהו מובנה, איזה סוג בקרות הם צריכים לעשות?
<שירה ברנד: יש תורה שלמה שנקרא תורת בקרה.
<שירה ברנד: בארץ עוד לא מלמדים אותה.
דוד אמסלם: אם עוד לא מלמדים אותה אז איך נקים את המכונים?
<שירה ברנד: לכן ערכנו התקשרות עם RICS, ה-Royal Institute הבריטי שמכשיר בקרים.
<שירה ברנד: התעודה שלהם של הכשרת הבקרים מוכרת ביותר מ-140 מדינות בעולם.
<שירה ברנד: כרגע הכשרנו כ-250 בקרים ואנחנו ממשיכים את פעולות ההכשרה.
קסניה סבטלובה: על חשבון מי הכשרתם?
<שירה ברנד: על חשבוננו, על חשבון המדינה.
קסניה סבטלובה: ואחר-כך הם יעבדו במכונים פרטיים.
קסניה סבטלובה: הבנת את הקטע?
קסניה סבטלובה: המדינה משלמת עבורם כדי שהם יעבדו במכון פרטי.
<שירה ברנד: המדינה מכשירה אותם.
<שירה ברנד: אחר-כך הם יעבדו במכון פרטי, נכון.
<שירה ברנד: אלה הראשונים.
<שירה ברנד: אנחנו פועלים במקביל מול האקדמיה כדי שהמקצוע הזה יילמד פה.
<שירה ברנד: עד שהאקדמיה פה תתארגן- - -
קסניה סבטלובה: על סמך מה הכשרתם אותם?
קסניה סבטלובה: איך בחרתם אותם?
<שירה ברנד: היה "קול קורא" וכל אחד יכול היה לגשת אליו.
<שירה ברנד: תנאי ההכשרה הבסיסיים נקבעו בחוק.
<שירה ברנד: מי שענה על תנאי ההכשרה הבסיסיים פנה לקול הקורא.
<שירה ברנד: יש אמנם רשימת המתנה, אנשים רצו ואכן הם יכולים להצטרף לקורסים הבאים.
<שירה ברנד: היה "קול קורא" מסודר, היו פרסומות ברדיו.
דוד אמסלם: הבנתי, בואו נתקדם.
דוד אמסלם: כמה מכוני בקרה רוצים להקים?
<שירה ברנד: השוק פתוח.
<שירה ברנד: כמה שרוצים יכולים להקים.
דוד אמסלם: כל מכון מתעסק בכל סוגי הבקרות או יש ספציפיקציה?
<שירה ברנד: כפי שאנחנו עושים בקרת תכן על מסמכי התכנון, אותו מכון בקרה עושה גם בקרת ביצוע.
<שירה ברנד: זאת אומרת, לא מספיק שהתכנון נבדק ונמצא תקין אלא עכשיו צריך גם לוודא בזמן הביצוע, מה שלא היה עד היום.
<שירה ברנד: באמת זה חידוש גדול מאוד, לא הייתה בקרה בזמן הביצוע, לוודא שלא מספיק שהתוכניות מתאימות אלא שגם מה שעשו בשטח אכן מבוצע על-פי התכנון הנכון.
<שירה ברנד: מכון הבקרה מלווה את הבנייה גם בשלב הביצוע.
דוד אמסלם: המכון בודק גם את האיכות או רק את הקונסטרוקציה, את הבטיחות?
<שירה ברנד: הוא בודק בטיחות, הוא בודק איכות, הוא בודק היבטים שיש להם הקשר לשלום הציבור.
<שירה ברנד: הוא לא בודק אם זה יפה או לא.
<שירה ברנד: הוא כן בודק איטום, רטיבות ונזילות.
<שירה ברנד: חייבים להדגיש שהוא עושה בקרה אבל הוא לא עושה פיקוח צמוד.
<שירה ברנד: זה לא אותו דבר.
<שירה ברנד: יכול להיות שהוא בדק את החלון בקומה ה-15 ובקומה השנייה ואילו החלון בקומה השלישית בסוף יש בו בעיה.
דוד אמסלם: מה האחריות שלו?
<שירה ברנד: כאחד מכל בעלי התפקידים במהלך הבנייה.
<שירה ברנד: אם חס ושלום יהיה כשל יצטרכו לבדוק אחריות של מי נמצאת באיזה שלב בכשל.
<שירה ברנד: יכול להיות שהתכנון נכון אבל הביצוע לקוי, יכול להיות שהביצוע בסדר אבל רק בקומה הספציפית הזאת הייתה תקלה.
<שירה ברנד: יצטרכו לבדוק לפי כל הפרמטרים של חלוקת אחריות בדיני הנזיקין הרגילים מה האחריות של כל אחד.
<שירה ברנד: בוודאי יש לו אחריות גם על הבניין.
<שירה ברנד: לא יותר מן הקבלן.
דוד אמסלם: נניח שהדייר בסופו של דבר רכש את הדירה והסתבר שיש לו נזילות מן התקרה.
דוד אמסלם: האם הוא יכול לתבוע את המכון?
<שירה ברנד: להערכתנו זה יקרה.
דוד אמסלם: הרי אתם לא מביאים את זה מהזווית הזאת.
דוד אמסלם: אתם מביאים את זה מזווית יותר בטיחותית.
דוד אמסלם: "על הדרך" כבר עושים בקרות נוספות.
דוד אמסלם: את אומרת: אם אני כבר משלם אז בוא תבדוק אם האלומיניום בסדר או לא בסדר, מתקלף או לא מתקלף.
<שירה ברנד: הוא לא בודק את איכות החומרים, לא בהיבט הזה.
<שירה ברנד: אלה לא היבטים שקשורים למכון הבקרה.
<שירה ברנד: מכון הבקרה מצומצם.
<שירה ברנד: זה לא מצומצם, זה תחום ענק, אבל הוא בודק את ההיבטים של שלום הציבור, בטיחות הציבור ובריאות הציבור.
<שירה ברנד: לא דברים של אסתטיקה.
<שירה ברנד: אם הטיח מתקלף ואין בזה שום בעיה בטיחותית אז אין בזה שום בעיה בטיחותית.
<שירה ברנד: יכול להיות שהוא יעיר אבל זה לא שייך לתחום שלו.
דוד אמסלם: את אומרת שהעסק מובנה, סוגיית הבקרות ברורה לנו, בדיוק מה המכון אמור לעשות.
<שירה ברנד: נכון, ויש גם מפרטי בקרה מסודרים שנערכו על-ידינו, שמפורסמים באתר האינטרנט שלנו.
<שירה ברנד: יש תורה מסודרת ושלמה איך מבצעים את הבקרה הזאת.
<שירה ברנד: לא כל מכון ימציא עכשיו את שיטותיו, מה לעשות ואיך לעשות.
<שירה ברנד: תורת הבקרה, מעבר לזה שהיא נלמדת בצורה מסודרת, היא גם – מפרטים מסודרים פורסמו באתר האינטרנט שלנו ואפשר לראות אותם כבר עכשיו, להבין מה הם תחומי הבקרה וכיצד מבצעים את אותה בקרה במכוני הבקרה.
דוד אמסלם: אתם רוצים להראות לנו את תרשים הזרימה?
<שירה ברנד: פה אפשר לראות מה עושה מכון הבקרה בבקרת התכן ובבקרת הביצוע.
<שירה ברנד: על הרקע דיברנו.
<שירה ברנד: דיברנו גם איפה הוא נמצא בתהליך.
<שירה ברנד: הוא גם עושה בקרת תכן.
<שירה ברנד: אחרי מתן ההיתר מגיעים למכון הבקרה לשלב בקרת הביצוע.
<שירה ברנד: בסופו של דבר לאחר קבלת הדוח המסכם ממכון הבקרה ניתנת תעודת גמר ואפשר לאכלס את המבנה.
<שירה ברנד: אעיר שבשלב הראשון, מכיוון שיש לנו יחסית מעט בקרים בישראל, זה לא נמצא פה על סדר היום לדיון אבל ככל הנראה מכוני הבקרה הראשונים יעסקו רק בבנייה רוויה, מעל 6 יחידות דיור, בנייה חדשה למגורים, עד לגובה 29 מטר.
<שירה ברנד: זה לא בגלל שהם לא יכולים לעשות בקרה על בניינים אחרים אלא בגלל שאנחנו כרגע במצוקה של כוח אדם, של עובדים במכון הבקרה.
<שירה ברנד: ככל שנרחיב את היקף ההכשרה ויהיו לנו יותר בקרים כך אפשר יהיה להרחיב את היקף העבודה של מכוני הבקרה.
<שירה ברנד: דיברנו גם על עבודת מכון הבקרה, בבקרת התכן ובבקרת הביצוע.
<שירה ברנד: בשניהם התורה היא אותה תורה, של בדיקה מדגמית ובקרה תהליכית.
<שירה ברנד: אגיד רק משפט אחד על הבקרה התהליכית.
<שירה ברנד: בקרה תהליכית אומרת שיש לנו גם תהליכים שצריך לוודא שנעשו כראוי, גם אם אתה לא בודק אותם לעומק: האם מונו כל גורמי המקצוע הרלוונטיים, האם הם נמצאים בשטח, האם הם ממלאים את יומן העבודה כפי שצריך.
<שירה ברנד: זה חלק מן העניין כדי לוודא שתהליך הבנייה מבוצע כפי שצריך.
<שירה ברנד: אם אתה שומר על התהליך אז יותר קל אחר-כך גם לוודא שאתה שומר על הביצוע עצמו.
<שירה ברנד: קבענו בתקנות מבנה מינימלי של מכון בקרה.
<שירה ברנד: יש לנו מנהל של המכון, מנהל בקרת תכן ומנהל בקרת ביצוע.
<שירה ברנד: דרשנו לפחות 8 בקרים שיעסקו בעבודת הבקרה עצמה.
<שירה ברנד: כמובן יש צוות אדמיניסטרציה ויש את ארבעת הבקרים המורשים שנמצאים בתוך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: אוסיף עוד שמכיוון שמכוני הבקרה הראשונים יעסקו רק בבנייני מגורים כנראה שבמכונים האלה לא יהיה צורך בבקר מורשה של הגנת סביבה ושל בריאות.
<שירה ברנד: הבקרים המורשים של כבאות ושל פיקוד העורף כן רלוונטיים בכל סוגי הבניינים.
<שירה ברנד: הדברים האלה לא נוגעים להסדר הזה, זה בעצם בהסדר של השר, שיש לו הוראות מעבר, שהוא יוכל בצו לקבוע את הדברים האלה.
קסניה סבטלובה: אני יודעת שכדי לקבל היתר צריך 11 גורמים שיחתמו על ההיתר, ואתם מציינים פה רק ארבעה.
<שירה ברנד: רוב הגורמים האחרים נמצאים בתוך הרשות המקומית.
<שירה ברנד: צריך לקבל אישור מאגף החניה, אגף התנועה.
קסניה סבטלובה: זה לא בתוך המכון?
<שירה ברנד: זה לא בתוך המכון.
<שירה ברנד: הם גורמים בתוך העירייה, הם שייכים להיבטים של הסביבה המרחבית ולא להיבטי התכן.
<שירה ברנד: במכון ריכזנו את מי שמתעסק בהיבטי התכן, בהיבטי ההנדסה.
<שירה ברנד: לא את ההיבטים שקשורים להתאמה לסביבה.
<שירה ברנד: מכיוון שהמכונים הם בפריסה ארצית, כאשר אתה צריך לתת כניסה לחניה ברחוב הספציפי שלך זה מאוד מקומי.
קסניה סבטלובה: זאת אומרת שזה לא נותן במאה אחוז, אתה עדיין צריך להתרוצץ בעירייה כזו או אחרת מול עוד 7 גורמים.
<שירה ברנד: נכון, זה רפורמה אחרת שעשינו, שהיא רפורמה בתהליך הרישוי, שבעצם קצבה לוחות זמנים גם לגורמים בתוך רשות הרישוי.
קסניה סבטלובה: זאת אומרת שעדיין ההליך מפוצל.
קסניה סבטלובה: זה לא שאתה נכנס למכון ויוצא משם עם מאה אחוז אישורים.
<שירה ברנד: התהליך מפוצל בין הבקרה המרחבית לבקרת התכן.
<שירה ברנד: הבקרה המרחבית נעשית כולה ברשות הרישוי ואילו בקרת התכן נעשית בתוך מכון הבקרה.
<שירה ברנד: אבל חשוב להגיד שבתהליך הקודם היה בלגן גדול מאוד ואנחנו מצמצמים אותו.
<שירה ברנד: אני לא אומרת שהכול יהיה נפלא אבל לפחות אנחנו מצמצמים אותו, כי רק הריצה בין ארבעת הגורמים האלה, כל אחד העיר את ההערות אבל לא ידע מה ההערות של גוף אחר, הוא לא ראה אותן.
<שירה ברנד: אז יכול להיות שאחד נתן הערה שבכלל סותרת דברים של מישהו אחר.
<שירה ברנד: הפעם יושבים כולם במקום אחד, מסביב לאותו שולחן, הם רואים את אותה בקשה ומעירים את אותה הערה.
<שירה ברנד: כך שאם הבקר מורשה המיגון מעיר משהו שגורם איזו בעיה לבקר מורשה הכבאות – הם יודעים את זה אחד מן השני, זה לא שאחד חתם על תוכנית כזאת והשני חתם על תוכנית אחרת ובסוף בונים בכלל משהו שלישי.
קסניה סבטלובה: ואם הם לא מסכימים להערות האחד של השני, מה ההליך?
<שירה ברנד: הם חוזרים בחזרה אל עורך הבקשה ומודיעים לו שבקרת התכן שלו לא תקינה, או שהוא לא תואם בהיבט מיגון או שהוא לא תואם בהיבט כיבוי או שהוא לא תואם בהיבט קונסטרוקציה.
<שירה ברנד: הם צריכים להגיד לו מה הוא צריך לתקן כדי להיות תואם להנחיות ולתקנות.
<שירה ברנד: מה שאפשרנו עוד, בעצם מכון בקרה, מעבר ל-8 הבקרים, הבקרים המורשים יכולים להיות חלק מאותם 8 בקרים.
<שירה ברנד: זה לא חייב להיות בנוסף.
<שירה ברנד: כלומר, בקר רגיל צריך לעבור הכשרה כבקר מורשה מטעם אחד מן הגורמים המאשרים, או יותר, והוא יכול לעבוד במכון הבקרה תחת שני כובעים.
<שירה ברנד: קצת על תועלות מכון הבקרה.
<שירה ברנד: בכל זאת אנחנו מדברים פה על כסף ועל אגרות אז רצינו להסביר את התועלות.
<שירה ברנד: נגיע לזה, אבל לשם אנחנו מובילים את הדיון.
<שירה ברנד: מעבר להגברת רמת הבטיחות ושלום הציבור והשיפור באיכות הבנייה ובאמינותה, שלצערנו אנחנו קצת מתקשים להגיד את זה היום, והעלויות שיש על ניהול הליכים משפטיים כמעט על כל בניין ובניין שאנחנו מכירים, אנחנו לא אומרים שזה יגמר אבל אנחנו בהחלט מקווים שיצטמצם.
<שירה ברנד: אלה תועלות שאפילו לא התחלנו לכמת אותן בכסף.
<שירה ברנד: עשינו פה עבודה של כימות רק על תועלות שאפשר לראות אותן בעין ולכמת אותן בעין.
<שירה ברנד: לקחנו את קיצור משך הזמן להוצאת היתר בכ-4 חודשים, מכיוון שאנחנו מגבילים כרגע רק את הגורמים המאשרים, לפחות את החלק הזה בכל שלב התכן, ל-30 ימים.
<שירה ברנד: זה אומר שתהליכים שנמשכים היום הרבה-הרבה יותר מזה יצטמצמו בכ-4 חודשים.
<שירה ברנד: היינו מאוד-מאוד זהירים, יש מי שאומרים שיצטמצמו בהרבה יותר, אבל הלכנו על הצד הזהיר.
קסניה סבטלובה: מוטל על מכון איזשהו קנס אם הוא לא עומד בלוח הזמנים?
קסניה סבטלובה: למי הולך הקנס?
קסניה סבטלובה: לקבלן?
<שירה ברנד: הוא חוזר בחזרה למי ששילם.
<שירה ברנד: כלומר, אם שילמת למכון תקבל בחזרה את הכסף כי לא נתנו לך את השירות בזמן.
קסניה סבטלובה: ומה אחר-כך?
קסניה סבטלובה: מה תעשה?
<שירה ברנד: אחר-כך אתה חייב בכל מקרה לקבל שירות כזה ממישהו, אחרת לא תוכל להתקדם הלאה.
<שירה ברנד: אנחנו כבר לא נותנים לבניינים להתקדם בלי אותה בקרת איכות שעושה מכון הבקרה.
קסניה סבטלובה: נכנסתי להליך, עשיתי הכול מאה אחוז על-פי הדרישות, תוך 30 או 60 ימים, לפי ההגדרה, לא נתנו לי אישור, לא נתנו לי את היתר הכשירות.
קסניה סבטלובה: הכסף חוזר אליי?
<שירה ברנד: את יכולה לבחור: או שהכסף יחזור אליך ותלכי למכון אחר, או שאת אומרת: חבל לי, בשביל עוד שבוע כבר שווה לי להישאר כאן.
<שירה ברנד: אז המכון מקבל תשלום מופחת והוא חייב להחזיר 20% מהתשלום.
קסניה סבטלובה: יש מנגנון שבודק את עבודת המכון, אם הוא לא עומד בלוחות זמנים באופן קבוע תהיה שלילת רישיונו?
<שירה ברנד: בוודאי, בוודאי.
<שירה ברנד: יש לנו על מכון הבקרה שלושה גורמי פיקוח.
<שירה ברנד: גורם פיקוח אחד זה הרשות להסמכת מעבדות, שנותנת לו אישור הסמכה כמעבדה.
<שירה ברנד: הגורם השני הוא שר האוצר, או בעצם אנחנו במינהל התכנון, יש לנו אגף מכוני בקרה, ונמצא פה אפילו סטפן אבו חדרה שהוא מנהל אגף תכן הבנייה.
קסניה סבטלובה: עדיין אין מכוני בקרה.
<שירה ברנד: אבל אנחנו עסוקים בהקמתם אז כבר יש לנו מישהו שמכין.
<שירה ברנד: מי הכין את המפרטים, מי הכין את כל ההכנות הנדרשות לצורך הקמת מכוני הבקרה, שאמור לפקח ולבדוק ולראות בדיוק?
<שירה ברנד: אנחנו מקווים שמכוני הבקרה יפעלו במערכת מקוונת ארצית אחת ואז גם יהיה לנו הרבה יותר קל לפקח על העבודה שלהם.
<שירה ברנד: וגורם הפיקוח השלישי, גם כל אחד מן הגורמים המאשרים שיש בקר מורשה מטעמם, אותם ארבעת הגורמים: כבאות, פיקוד העורף, הגנת הסביבה ובריאות, גם הם מפקחים על הבקר המורשה מטעמם במכון הבקרה.
<שירה ברנד: כך שיש לנו שלושה גורמי פיקוח שונים על עבודת מכוני הבקרה.
<שירה ברנד: כמובן יש גם סמכות לשר לשלול רישיון או לנקוט בעיצומים כספיים.
<שירה ברנד: אלה מנגנונים שנקבעו כבר בחוק, שמאפשרים בקרה.
קסניה סבטלובה: כמה עולה רישיון לשנה?
קסניה סבטלובה: או שזה תשלום חד-פעמי?
<שירה ברנד: הרישיון לא עולה.
<שירה ברנד: מה שעולה זה קבלת הסמכה מהרשות להסמכת מעבדות.
<שירה ברנד: נמצאת פה מנהלת הרשות להסמכת מעבדות שתוכל לפרט בעניין הזה.
קסניה סבטלובה: כמה זה עולה?
<שירה ברנד: אני לא חושבת שיש מחיר כזה.
<שירה ברנד: נדמה לי שזה 25,000 שקל.
קסניה סבטלובה: לא מעניין כמה זה עולה?
קסניה סבטלובה: כמה המדינה מרוויחה מכל זה?
<שירה ברנד: אם אנחנו סופרים רק את קיצור לוחות הזמנים, אנחנו נמצאים בהורדת עלויות של בין 5,400 שקל ל-15,000 שקל שנובעת רק מקיצור לוחות הזמנים.
<שירה ברנד: אם תרצו, אפרט את זה קצת יותר לעומק אחר-כך.
<שירה ברנד: לגבי התשלום, אנחנו מציעים שאת בקרת התכן, שזה החלק של התכנון- - -
דוד אמסלם: לפני כן, בתועלות, כתבת שהשווי של התועלות הוא בין 5,400-14,900 שקל.
דוד אמסלם: זה ליחידת דיור?
<שירה ברנד: כן, זה ליחידת דיור.
דוד אמסלם: ממה באות התועלות, לדעתך?
<שירה ברנד: תיכף אסביר את זה יותר לעומק, אם צריך.
<שירה ברנד: התמקדנו רק בקיצור לוחות הזמנים.
<שירה ברנד: עוד לא דיברתי בכלל על היבטי האיכות, לא הכנסנו אותם בכלל בתחשיב כי אלה דברים שאי אפשר כל-כך לכמת אותם וכל מספר שנגיד אפשר להתווכח עליו.
<שירה ברנד: לכן הלכנו על הצד הבטוח, התייחסנו רק לדברים שאפשר לכמת אותם בצורה מספרית מדויקת.
<שירה ברנד: התשלום – 35% מהתשלום ישולם בשלב בקרת התכן.
<רוני טיסר: לדעתי זה כבר לא מעודכן.
<שירה ברנד: זה כ-35%, כדי שייצאו מספרים עגולים מדויקים.
<שירה ברנד: זה לא בדיוק 35%, זה לפעמים 36% ולפעמים 34%, אבל אלה סדרי הגודל.
<שירה ברנד: בנוסח שהצענו משלמים את זה, מכיוון שאתה אמור לקבל את השירות תוך 30 ימים אז אתה משלם ואמור לקבל את השירות תוך 30 ימים.
<שירה ברנד: זה תשלום אחד.
<שירה ברנד: בקרת הביצוע, שבעצם מלווה את הליך הבנייה לכל אורך הבנייה, אותה חילקנו: 30% עם ההתקשרות, 30% נוספים בשלב גמר השלד ו-40% אחרונים עם הנפקת דוח מסכם.
<שירה ברנד: כך שבעצם יש פה מין מאזן בין מכון הבקרה לבין מי שדורש את שירותיו ולא כל התשלום מתבצע בבת אחת.
<שירה ברנד: בתשלום יש לנו הוצאות ישירות, שזה השכר והנסיעות, בעיקר של הבקרים; הוצאות עקיפות, שזה כל המערך התומך; והוספנו על זה, בכל זאת מדובר בגוף פרטי, שיעור רווח מינימלי של 10%-15%.
<שירה ברנד: זה תלוי עד כמה עבודת מכון הבקרה יעילה.
דוד אמסלם: אנחנו עדיין לא יודעים את העלויות.
<שירה ברנד: הטבלאות של הסכומים כתובות בצורה של תשלום לפי מטר מרובע.
<שירה ברנד: כדי שתהיה לנו איזו הערכה על מה מדובר לגבי יחידות דיור הצגנו פה כל מיני דוגמאות.
<שירה ברנד: בבניינים עד 13 מטר, אלה בניינים קטנים יחסית, אנחנו מדברים על אגרה שהיא בסביבות 16,000-27,000 שקל, תלוי בגודל הבניין.
<שירה ברנד: אמרנו: בואו נפחית מזה את אגרת הכבאות שהיית משלם אם היית במסלול הרגיל.
<שירה ברנד: יוצא שיחידת דיור משלמת בין 2,500-3,600 שקלים.
<שירה ברנד: אפשר לראות פה שככל שהבניין גדול יותר כך המחיר ליחידת דיור יורד, אבל בכל מקרה, גם בסכומים הכי גבוהים אנחנו מדברים על 0.5% מעלות הבנייה.
<שירה ברנד: אנחנו עדיין בסכומים, יחסית לתשלומים שמשלמים על עלויות בנייה, בסדרי גודל נמוכים.
קסניה סבטלובה: את לא מדייקת.
קסניה סבטלובה: האגרה תלויה בשני פרמטרים: גובה הבניין ומספר המטרים.
קסניה סבטלובה: זה יכול להיות בניין נמוך.
קסניה סבטלובה: זה לא קשור ליחידת דיור.
<שירה ברנד: זה קשור כי באותו בניין בגובה 13 מטרים, ככל שיש בו יותר יחידות דיור כך התשלום מתחלק בין יחידות הדיור.
קסניה סבטלובה: לא הדיירים משלמים את האגרה, הקבלן משלם את זה.
קסניה סבטלובה: האגרה מובנית משני פרמטרים, כבוד היושב-ראש, גובה הבניין ומספר המטרים.
קסניה סבטלובה: זה מאוד-מאוד משתנה.
קסניה סבטלובה: כל בניין מחולק לתת סעיפים.
קסניה סבטלובה: אז להגיד את מה שעכשיו אמרת זה קצת לא אחראי כי זה לא מדויק, כי אנחנו עוד לא יודעים להגיד את זה.
<שירה ברנד: תיכף אציג.
<שירה ברנד: בדקנו את זה על בניינים ספציפיים.
<שירה ברנד: נכון, זה משתנה מבניין לבניין, את צודקת, ולכן יש פה טווח של מחירים.
<שירה ברנד: זה תלוי כמה יחידות דיור יש בבניין.
קסניה סבטלובה: יש פה טבלה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
קסניה סבטלובה: לקחתי ממוצע של ממוצע של ממוצע, כמה סך הכול בבניין עד 29 מטרים, כי זה מתחלק שם: 13, 13, 29 בבניינים גבוהים, וזה גם תלוי במספר המטרים של אותו בניין.
קסניה סבטלובה: לפי חישוב שלי – כי אני עוד לא יודעת כמה יחידות דיור יהיו שם כי יחידות דיור זה משהו אחר, הבניין נבנה לפי מטרים – הגעתי לפרמטר שבניין כזה בממוצע של ממוצע, רק בתשלומי המכון אנחנו מגיעים לסביבות 50,000 שקל לבניין עד 29 מטר שהוא בין 2,000-6,000 מטרים.
קסניה סבטלובה: לקחתי את האמצע אפילו, 4,000 מטרים.
<שירה ברנד: לא היינו כל-כך ממוצעים.
<שירה ברנד: ניסינו יותר להיות מדויקים מאשר לקחת ממוצע של ממוצע.
דוד אמסלם: יוליה סבטלובה, אני מבקש שלא תפריעי לי בדיון יותר מדי.
דוד אמסלם: תרשמי לך, בסוף נגיע לכל השאלות האלה.
דוד אמסלם: כרגע אנחנו מדברים על התפיסה.
דוד אמסלם: אני לא מבין את התפיסה.
דוד אמסלם: לא חשוב כרגע אם האגרה היא כך או כך.
קסניה סבטלובה: מנסים להראות לך שזה מוזיל, ואני אומרת שלא כל-כך.
דוד אמסלם: תרשמי לך ותשאלי בסוף, אתן לך את זכות הדיבור.
דוד אמסלם: אז תגידי לי שזה לא מוזיל.
דוד אמסלם: כרגע אנחנו עוד לא מבינים על מה מדובר.
קסניה סבטלובה: מדובר על תשלום כסף נוסף.
<חיים תמם: רציתי לציין כאן לגבי הטבלה, העלות של הכבאות היא לבניין, צריך לשים לב, והתוספת בטבלה היא ליחידת דיור.
<שירה ברנד: את הסכום הורדנו מכל הבניין, אתם צודקים, ואחר-כך חילקנו את זה לפי יחידות דיור.
<שירה ברנד: אפשר לראות את זה גם בבניינים בגובה 13-29 מטרים.
<שירה ברנד: נכון שאנחנו לא יכולים להגיד פה מספר מדויק כי זה תלוי בשטח הבניין המדויק.
<שירה ברנד: לכן כתבנו, לעניין אגרת כבאות, זה עד 5,200 שקל, זה יכול להיות פחות, והעלות ליחידת דיור היא לפחות 2,500 שקל.
<שירה ברנד: אנחנו לא יכולים להציג כאן מספרים מדויקים כי את צודקת, זה צריך להיות לפי הבניין הספציפי עצמו.
דוד אמסלם: מדוע צריך את ההמחשות?
דוד אמסלם: תרשמי נוסחה שמורכבת מגובה וממטרים.
<שירה ברנד: נכון, אבל בסוף אתה רוצה לדעת מה זה אומר מבחינת הדירה, כמה זה יעלה.
דוד אמסלם: אני יודע לעשות את החישוב.
דוד אמסלם: אני מצפה שתראי לנו את הנוסחה, שלגובה יש מקדם X ולשטח מקדם Y ואנחנו יודעים לעשות את הכפולות.
דוד אמסלם: ואז אשאל אותך מה המצב היום וכולי.
<שירה ברנד: אפשר גם להראות נוסחה.
<שירה ברנד: תיכף אראה אותה.
דוד אמסלם: אגיד לך מדוע זה מעוות את העניין, בגלל שבסופו של דבר אני מניח שאם לגובה יש משמעות, אני לא יודע מה המקדם שלו כרגע, אם זה 30%, 40% או 70%.
<שירה ברנד: זה לא מקדם כזה.
דוד אמסלם: תמיד זה פונקציה של אותו בניין.
דוד אמסלם: יש בניין אחד שהוא גבוה ואין בו הרבה אחוזי בנייה, ויש בניין שהוא לא גבוה ויש בו הרבה אחוזי בנייה.
דוד אמסלם: זה מעוות את הממוצעים.
<שירה ברנד: לכן לא נכון להציג את זה בממוצעים.
<שירה ברנד: אני יכולה להראות פה טבלה שבדקנו על היתרי בנייה שיצאו בפועל.
<שירה ברנד: אפשר לראות פה גם את הבנייה הרגילה, המספרים 1-4, ואפשר לראות את 5-8 שהם מבנים של "מחיר למשתכן", זה בנייה זולה יותר.
<שירה ברנד: גם פה אפשר לראות פחות או יותר את האחוזים.
<שירה ברנד: בדקנו את זה על בניינים ספציפיים, לפי יחידות דיור, לפי היתרי בנייה ספציפיים, כדי שנקבל בכל זאת את התחושה על מה אנחנו מדברים כאשר אנחנו מציגים את סכומי האגרה.
<שירה ברנד: התרשמתי שמהנוסחה קצת קשה להבין מה המשמעות בפועל ולכן רצינו להציג פה נתונים שמציגים בניינים אמיתיים ולא מספרים כלליים.
<שירה ברנד: אם כתוב 27,000 שקל אתה לא יודע מה זה אומר.
<שירה ברנד: לכן רצינו להראות דוגמאות ספציפיות שאפשר מהן להבין.
<שירה ברנד: אם ניקח בדיוק את אותם ממוצעים שדיברת עליהם, ממוצע של הממוצע.
<שירה ברנד: כשאנחנו אומרים "דירה בגודל" אנחנו סוֹכְמִים שטח כולל, גם את העיקרי וגם את השירות, גם את הלובי, את כל השטחים שבאים במניין.
<שירה ברנד: לכן אמרנו: דירה של 125 מטרים, שבעצם היא בפועל דירה של 90-100 מטרים; דירה של 175 מטרים זה הדירות הגדולות יותר.
<שירה ברנד: לקחנו סוגים שונים של בניינים לפי קומות ולפי יחידות דיור.
<שירה ברנד: אם אנחנו בודקים אותם, אפשר לראות שדירה זולה, שעלות הקרקע בה נמוכה מאוד, זו פחות או יותר תוספת העלויות ליחידות דיור לפי הגודל שלהן.
<שירה ברנד: אנחנו רואים שבכל מקרה התועלות עולות על העלויות.
<שירה ברנד: אם תרצו אסביר איך הגענו לחישוב התועלות.
<שירה ברנד: אם אנחנו מדברים על דירה ממוצעת, שווי הקרקע כבר גבוה יותר.
<שירה ברנד: גם פה אנחנו מגיעים לתועלות.
<שירה ברנד: אם תרצו אראה לכם איך הגענו לחישוב של התועלות, יש פה נוסחאות.