GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שירה ברנד: אם זה מעניין אתכם ניכנס ונסביר את הפרטים, את כל התחשיבים.
דוד אמסלם: הייתי רוצה לקבל את הנוסחה, כפי שאמרתי.
דוד אמסלם: אני רואה שזה גם עניין של שטח הבנייה, זה קופץ במטרים.
קסניה סבטלובה: זה מוזיל במטרים, ככל שיש יותר מטרים זה יותר זול.
דוד אמסלם: מה הנוסחה אומרת?
<שירה ברנד: זה מופיע בטבלאות בתקנות עצמן.
<שירה ברנד: הנוסחה אומרת: יש מחיר למטר מרובע בתוספת סכום קטן יחסית, 6 שקלים, 3 שקלים, 5 שקלים לכל מטר מרובע נוסף.
<שירה ברנד: בעצם כך אנחנו משקפים את תוספת העלות לפי גודל הבניין.
דוד אמסלם: המחיר למטר לא קבוע?
<שירה ברנד: המחיר למטר לא קבוע.
<שירה ברנד: הוא פונקציה של גובה הבניין.
דוד אמסלם: עזבי את הגובה.
דוד אמסלם: יש שטח ויש גובה, אלה שני דברים שונים.
דוד אמסלם: אני שואל האם יש מחיר למטר.
<שירה ברנד: המחיר הולך ופוחת.
<שירה ברנד: ככל שהבניין גבוה יותר המחיר הולך ופוחת.
<שירה ברנד: תסתכל על הטבלאות.
<שירה ברנד: לכן אם אנחנו מדברים על בניין עד גובה של 13 מטרים אז האגרה, נתנו מחיר לשטח בנייה עד 1,000 מטר ותוספת של 6 שקלים לכל מטר מרובע מעל ל-300 מטרים.
<שירה ברנד: כשאנחנו מגיעים לבניינים הגבוהים ביותר אז התוספת לכל מטר מרובע הולכת ומצטמצמת.
<שירה ברנד: זה מתחיל ב-6 שקלים ויורד עד לחצי שקל, כי התוספת השולית ככל שהבניין גדול יותר נמוכה יותר ולכן התוספת למטר מרובע הולכת ופוחתת ככל שהבניין גדול יותר.
דוד אמסלם: מה התוספת למטר מרובע ללא קשר לגובה?
דוד אמסלם: היא גדולה?
<שירה ברנד: עוד פעם, זה כן קשור לגובה כי ככל שהבניין גדול יותר התוספת קטנה יותר.
דוד אמסלם: נניח שיש לי 1,000 מטר בקומה אחת, ולעומת זה יש לי 1,000 מטרים ב-10 קומות.
דוד אמסלם: איך זה משנה?
דוד אמסלם: האם בנוסחה יש תעריף למטר בסיס ואז אני מקדם אותו פר כל קומה?
<שירה ברנד: יש תעריף למטר בסיס ויש תוספת לפי מטר מרובע, אבל התוספת לפי מטרז' היא פונקציה של גובה המבנה.
<שירה ברנד: התוספת למטרז' למבנה עד 13 מטר היא מסוימת, התוספת למבנה גבוה יותר היא קטנה יותר.
דוד אמסלם: את אומרת בעצם שמדובר כאן על שטח בסיס מסוים שעליו יש תוספות.
דוד אמסלם: ככל שהגובה של הבניין עולה אז יש מדרגות לגבי התעריף.
דוד אמסלם: הרעיון הוא שבעצם אם השטח גדול יותר והדירות גדולות יותר, בשולי זה יורד.
<שירה ברנד: היום אין לנו מכוני בקרה.
דוד אמסלם: כאשר משלמים לעירייה, התשלום הוא עבור מה?
<שירה ברנד: משלמים עבור אגרת בנייה והיא לא קשורה.
דוד אמסלם: כלומר, זאת תוספת למה שקיים היום.
דוד אמסלם: עד היום על מה שילמנו אגרות לעירייה?
<שירה ברנד: על הבקרה המרחבית.
<שירה ברנד: הם ממשיכים לעשות את זה.
<שירה ברנד: צריכה להיות אבחנה.
<שירה ברנד: אגרות זה כללי מאוד.
<שירה ברנד: בזמן ההיתר זו ההזדמנות שהמחוקק מצא לנכון להגיד: עכשיו נתפוס אותך ותשלם את כל התשלומים שקשורים לבניין.
<שירה ברנד: אנחנו לא מדברים על האגרות האלה.
<שירה ברנד: זה לא אגרות פיתוח.
<שירה ברנד: זה לא קשור בכלל להיבטים האלה.
<שירה ברנד: אגרת הבנייה שמשלמים בעת מתן היתר, ה-32 ומשהו שקל למטר, משולמת לוועדה המקומית.
דוד אמסלם: כן, אבל אני מניח שהרציונל של הסכום הזה הוא: יש פה עבודה, יש פה פקידים, יש פה פה, יש פה שם, מישהו צריך לשלם עבור זה.
<שירה ברנד: והם עדיין שם.
דוד אמסלם: אם הם עדיין שם אז ממה נפשך, או שהם לא עשו כלום בהיבט של הבקרה עד היום.
<שירה ברנד: אנחנו יודעים שזה כנראה המצב.
דוד אמסלם: ושולם עבור זה.
<שירה ברנד: אני לא יודעת אם עבור זה, אבל שוּלם.
דוד אמסלם: או שבעצם הם לא עשו ועכשיו נצמצם את כוח האדם שם בגלל שלא נצטרך את כולם, על ציר הזמן.
<שירה ברנד: אם נודה על האמת אז אנחנו כנראה יודעים שההיבטים של בקרת תכן לא נבדקו בוועדות המקומיות.
<שירה ברנד: על זה הצביע כבר זיילר בשנת 2001.
<שירה ברנד: אפשר להגיד שצריך לעשות אותם אבל אנחנו יודעים שזה לא נעשה ולכן אנחנו פה עם מכוני הבקרה.
דוד אמסלם: את אומרת באופן בסיסי שיהיו עלויות נוספות.
<שירה ברנד: נכון, יהיו עלויות נוספות, ולכן הצגנו גם את התועלות.
<שירה ברנד: בסופו של דבר התועלות עולות על העלויות.
דוד אמסלם: את מציגה יותר את התוספות בחיסכון בזמן.
<שירה ברנד: נכון, אני אומרת שבעצם מעבר לזה יש גם רווחים שלא ציינו אותם פה.
דוד אמסלם: יש לכם עוד רעיונות כאלה לסקטור הציבורי?
דוד אמסלם: שממילא אתה משלם ואם אתה רוצה תועלת מסוימת אז בואו נצא החוצה כדי להימנע מן הבירוקרטיה ולזרז הליכים, אז בואו נשלם למישהו אחר?
<שירה ברנד: לא נעים להגיד אבל היום בגלל התמשכות הבירוקרטיה משלמים לגורם שאנחנו לא רוצים שישלמו לו, לכל מיני מקדמים למיניהם, מקדמי עניינים.
<שירה ברנד: אנחנו חושבים דווקא לחסוך את הצורך.
<שירה ברנד: כשהתהליך יעיל אתה לא צריך מקדמים.
דוד אמסלם: אני רואה כאן שליחידת דיור זה בין 3,800 שקל- - -
קסניה סבטלובה: אתה לא יכול להגיד את זה כי אתה לא יודע כמה יחידות דיור יהיו.
<שירה ברנד: אי אפשר להגיד מחיר ליחידת דיור כי זה תלוי בסוג הבניין.
<שירה ברנד: את צודקת.
קסניה סבטלובה: נכון, אי אפשר לדעת את זה.
דוד אמסלם: אמרתי: בין לבין.
<שירה ברנד: נכון, זה תלוי בסוג הבניין, אם הבניין קטן יותר או גדול יותר.
דוד אמסלם: בגרוסו מודו, את מדברת בין 3,800 שקל במקרה הקיצון כאשר מדובר על שטח בנייה קטן עם גובה נמוך לבין 1,400 שקל.
דוד אמסלם: מה זה 350 שקל?
דוד אמסלם: אני מסתכל על בנייה לגובה מעל 29 מטרים, קטן מ-21,000 מטר.
<שירה ברנד: נכון, אלה באמת בניינים גדולים מאוד עם הרבה מאוד דירות.
<שירה ברנד: בניין עם 100 יחידות דיור ומעלה יכול להגיע גם ל-450 שקל ליחידת דיור מכיוון שהעלות מתחלקת בין כל יחידות הדיור.
דוד אמסלם: כלומר בגרוסו מודו – אני מדבר כרגע במונחים באמת כלליים ביותר – את מדברת על סדר גודל של בין 4,000 ל-2,000 או ל-1,500 שקל.
דוד אמסלם: זה פחות או יותר הטווח?
<שירה ברנד: כן, אלה סדרי הגודל.
דוד אמסלם: כלומר, לא מדובר בעשרות אלפי שקלים.
<שירה ברנד: למרות שמדברים על בניינים קטנים מאוד בדוגמאות האלה.
<שירה ברנד: כאשר נגיע לבניינים הגדולים יותר, ואלה בניינים שאנחנו מתכננים לבנות בשנים הקרובות, העלויות עוד הולכות ויורדות.
קסניה סבטלובה: כפי שנאמר פה כבר, הבנו את הקשר בין גובה ומטרים.
קסניה סבטלובה: לפי החישוב שעשיתי פחות או יותר לבניין ממוצע, מה שהולך היום להיבנות, זה 50,000 שקל נוספים, בנוסף למה שהיה בעבר.
קסניה סבטלובה: כלומר, זה לא היה, זה משהו חדש.
קסניה סבטלובה: צריך להבין את זה.
קסניה סבטלובה: זה משהו שנופל על הקבלנים, ומן הסתם זה יחלחל לדיירים כתוספת לעלויות הבנייה.
קסניה סבטלובה: אני לא נגד המכונים, להיפך, אני מאוד בעד.
קסניה סבטלובה: חבל שההליך הזה נגרר מאז 2003, עדיף שהוא היה קודם.
קסניה סבטלובה: אבל המטרות של המכון הן איכות ויעילות הזמן.
קסניה סבטלובה: יש לי מספר שאלות, אנא תרשמו אותן כדי שנוכל אחר-כך לקבל תשובות.
דוד אמסלם: שלא תשכחו.
קסניה סבטלובה: אחר-כך אומרים: לא הספקנו לרשום.
קסניה סבטלובה: לא קיבלתי תשובות ויש לי כמה שאלות.
קסניה סבטלובה: מה קורה מבחינת
קסניה סבטלובה: כם, כי אתם הגוף המפקח, אם הגשתי בקשה, לא קיבלתי שירות, נגררו הזמנים ולא הייתה לי שום תועלת מהעניין הזה?
קסניה סבטלובה: כפי שאמרת, יש לי שתי אופציות.
קסניה סבטלובה: אופציה אחת היא ללכת למכון אחר, וכרגע אנחנו במצוקה, ואופציה שנייה היא להמשיך איתם.
קסניה סבטלובה: אני רוצה לדעת האם יש עיצומים כספיים על מכונים, מה העיצומים הכספיים ומאיזה כמות אי-עמידה בדרישות זה קורה.
קסניה סבטלובה: האם המכונים יתעסקו גם בהתחדשות עירונית?
קסניה סבטלובה: זו שאלה שאני רוצה מאוד לשמוע עליה תשובות, ואם כן האם חישוב הגובה והמטרים יחולו רק על הבנייה החדשה, על התוספת.
קסניה סבטלובה: צריך להבחין בין תמ"א 38, חיזוק מבנים, לבין התחדשות עירונית של הריסה ובנייה במסגרת תמ"א כי זה מאוד מהותי וזה מה שקורה היום בשטח.
קסניה סבטלובה: איפה המכונים פה?
קסניה סבטלובה: האם זה יחול רק על התוספות ובנייה של חיזוק מבנים?
קסניה סבטלובה: בהריסה ובנייה האם זה יחול על כל הבניין?
קסניה סבטלובה: פה צריך ממש הידברות עם הכבאות כי יש להם השגות, אבל גם יש הבנות איתם, ובלי הכבאות בנושא הזה אנחנו לא נעיר את ההתחדשות העירונית.
קסניה סבטלובה: פשוט השתתפתי בדיון הקודם על זה.
קסניה סבטלובה: איך דואגים לשוויון מינימלי במכוני בדיקה?
קסניה סבטלובה: בשוויון אני מתכוונת שלא יהיה מצב שכל המכונים יקומו בגוש דן ואז בדרום ובצפון לא יהיו מכונים ויידרשו לנסוע ולשלם, לשבור את הראש.
קסניה סבטלובה: מה אתם כגוף המפקח מתכוונים לעשות כדי שהמכונים ייפתחו ברמה שוויונית?
קסניה סבטלובה: למרות שזה עסק לכל דבר ועניין אבל עדיין זה שירות ואנחנו צריכים לחשוב גם על הפריסה שלו.
קסניה סבטלובה: אם למשל לא רוצים לפתוח במקום מסוים האם המדינה מתכוונת לתמרץ שזה יקרה באותו מקום מסוים?
קסניה סבטלובה: שמעתי פה על 250 בקרים ששלחתם ללמוד על חשבון המדינה.
קסניה סבטלובה: האם אתם מתכוונים להחזיר את הכסף הזה?
קסניה סבטלובה: כי הרי האנשים ילכו לעבוד ויקבלו משכורת.
קסניה סבטלובה: למה אתם לא שולחים אנשים על חשבון המדינה ללמוד רפואה או משהו אחר שאנחנו צריכים מאוד כמדינה?
קסניה סבטלובה: יש המון מקצועות, אנחנו צריכים למשל גם מתכננים, אז למה המדינה לא שולחת אנשים ללמוד?
קסניה סבטלובה: ואם כבר שולחים אז מה קורה עם זה?
קסניה סבטלובה: כמה עולה רישיון לפתיחת מכון והאם הוא חד-שנתי או באופן קבע?
קסניה סבטלובה: נושא האחריות דובר פה.
קסניה סבטלובה: אני רוצה שתחדדו האם בתקנון יש התייחסות יותר מדויקת לנושא האחריות.
קסניה סבטלובה: אנחנו מכירים את זה מהשטח, יתחילו "לגלגל" את זה אחד על השני.
קסניה סבטלובה: ושאלה נוספת ואחרונה, מי ישלם אם וכאשר מדובר על דיור ציבורי שהמדינה בונה?
דוד אמסלם: המדינה תשלם.
קסניה סבטלובה: המדינה תשלם למכון?
קסניה סבטלובה: האם המדינה בכלל צריכה את המכון הזה כאשר המדינה עושה את ההליכים?
דוד אמסלם: למדינה מותר הכול?
קסניה סבטלובה: לא סתם אני שואלת.
קסניה סבטלובה: היום כבר טוענים לגבי הדיור הציבורי על נושא העלויות וכולי.
קסניה סבטלובה: פה צריך להבין שדיור ציבורי או דיור ממשלתי אין מטרתו השגת רווח, להיפך, משקיעים שם כסף.
<שירה ברנד: אבל עדיין אנחנו רוצים שיהיה להם בניין איכותי.
קסניה סבטלובה: אולי חשבו לפטור את המדינה בתחום הדיור הציבורי מאגרת המכונים האלו.
קסניה סבטלובה: המדינה כל-כך גדולה, יש לנו כל-כך הרבה פקידים שאולי יכולים לעשות את העבודה.
קסניה סבטלובה: אולי מינהל התכנון יכול לבצע.
קסניה סבטלובה: הם מבקרים את המכונים אז שיעשו את העבודה.
דוד אמסלם: את רוצה שהם יעשו את העבודה במקום המכון?
קסניה סבטלובה: באשר לדיור ציבורי, אולי כן.
קסניה סבטלובה: למה לא? הם כבר מקבלים משכורת אז למה שהמדינה תשלם למכונים?
דוד אמסלם: את רוצה שניכנס למבנה הארגוני שלהם, נראה כמה אנשים יש להם, מה הם עושים וכולי?
קסניה סבטלובה: אני שואלת, אולי הם חשבו על זה.
<שירה ברנד: דווקא יש לי תשובות.
<שירה ברנד: אתחיל אולי דווקא מהסוף כי עוד זוכרים את השאלה.
<שירה ברנד: לפי החוק גם הממשלה יכולה להקים חברה ממשלתית ולהקים מכון בקרה, אז יכול להיות שזה יקרה.
<שירה ברנד: כרגע זה לא עומד על הפרק אבל זה בהחלט יכול לקרות.
<שירה ברנד: מותר למשרד ממשלתי או לחברה ממשלתית לשמש כמכון בקרה.
<שירה ברנד: צריך לעבור את כל התהליכים, עדיין צריך לעבור הסמכה ולקבל רישיון אבל זה גם גוף שיכול לקבל רישיון.
<שירה ברנד: להבנתנו דווקא בדיור הציבורי יש חשיבות גדולה לבקרה של מכון בקרה.
<שירה ברנד: אנחנו רוצים שזה יהיה דיור איכותי, אנחנו רוצים שיגיע להם לא פחות מאשר לכל האחרים שמשלמים הרבה מאוד כסף, מגיע להם גם את זה.
<שירה ברנד: לכן כן חשוב שמכון בקרה יבקר.
<שירה ברנד: כל עוד לא יהיה מכון בקרה של המדינה אז מי שיוזם את הפרויקט יצטרך לשלם למכון הבקרה הפרטי כדי שגם הדיור הזה יהיה איכותי לא פחות מבניינים אחרים.
<שירה ברנד: שאלת מה קורה כשאין שירות בזמן.
<שירה ברנד: קודם כול, אם לא קיבלת את השירות בזמן אתה יכול לבקש את הכסף בחזרה ולקבל שירות במכון בקרה אחר, אבל כדי שלא תצטרך לחכות עכשיו מחדש את אותם 30 או 60 ימים במכון בקרה אחר נקבע מנגנון שאומר שאתה יכול לבקש שמכון הבקרה כבר ישלים את עבודתו, אבל אז הוא נקנס ו-20% מהתשלום הוא מחזיר לך.
<שירה ברנד: זאת אומרת, הוא ביצע 100% מן העבודה אבל הוא מקבל רק 80% מן התשלום במקרה הזה.
<שירה ברנד: כאשר נראה במסגרת הפיקוח שלנו על מכוני הבקרה שיש לנו מכוני בקרה שבאופן שיטתי לא עומדים בלוחות הזמנים, כמובן נמליץ לשר להפעיל את ההיבט של העיצום הכספי, ואולי אפילו לבטל ולהתלות רישיון, אבל אנחנו לא יכולים להגיד את זה מראש.
<שירה ברנד: אנחנו צריכים לראות שזה עיכוב סדרתי, לא מקרה אחד או שניים.
<שירה ברנד: כמובן נדרוש תשובות לפניות כאלה אבל יש סמכות כזאת בחוק וכמובן נפעיל אותה במידת הצורך, במידה ויתברר שיש לנו מכון בקרה שזאת שיטת העבודה שלו.
<שירה ברנד: לגבי התחדשות עירונית, ברמה העקרונית, לפחות לפי החוק, כל בניין אמור להגיע למכון הבקרה, גם תוספת בנייה וכל בניין אחר, לא משנה אם זה תמ"א 38 או אם זה הריסה ובנייה מחדש.
<שירה ברנד: אבל בגלל הכמות המוגבלת של הבקרים כרגע מכוני הבנייה הראשונים לא יעסקו בתוספות בנייה אלא רק בבנייה חדשה.
<שירה ברנד: לכן אם אנחנו מדברים בהתחדשות עירונית של הריסה ובנייה מחדש, בניינים כאלה כן יגיעו למכון הבקרה.
<שירה ברנד: אם אנחנו מדברים על תוספת לבניין קיים – בשלב הזה הם לא יגיעו אלא רק בשלב הבא.
קסניה סבטלובה: שאלתי איך יחשבו את העלויות.
<שירה ברנד: אותו דבר, זה לא משנה.
קסניה סבטלובה: תוספת תיחשב כתוספת?
קסניה סבטלובה: לא ייחשבו את הקומות הראשונות?
<שירה ברנד: כרגע חישבנו עלויות רק לבנייה חדשה.
<שירה ברנד: לא באנו לפה עם נושא של תוספות בנייה.
<שירה ברנד: באנו לפה עם אגרות רק לבנייה חדשה.
<שירה ברנד: זה היה מורכב מאוד.
קסניה סבטלובה: בתמ"א 38 הריסה ובנייה זה זה.
<שירה ברנד: בדיוק, תמ"א 38 של בנייה חדשה – אנחנו רואים אותה כבניין חדש.
<שירה ברנד: אם אנחנו מדברים על תוספות בנייה לבניין קיים – בשלב הזה זה לא יגיע למכוני הבקרה.
<שירה ברנד: נצטרך שם, וזה מורכב מאוד, לעשות עבודה.
קסניה סבטלובה: ברור שצריך לקחת בחשבון רק את הקומות שהתווספו.
<שירה ברנד: ברור, זה רק לתוספת, אבל זה מורכב מאוד.
<שירה ברנד: לכן עוד אין לנו את התחשיבים לדברים האלה.
<שירה ברנד: כאשר מכוני הבקרה יעסקו בזה כמובן נצטרך להגיע לכאן שוב ולהציג לכם תחשיבים של אגרות לתוספות בנייה.
<רוני טיסר: כדי להבהיר, מעבר לכך שמדובר רק על בנייה חדשה, כפי שאמרה שירה ברנד, התעריפים שאנחנו מאשרים הם כרגע רק לבנייני מגורים.
<רוני טיסר: זאת אומרת, גם לא שילוב.
<רוני טיסר: אם יש לך בניין עם חזית מסחרית – גם זה כרגע לא נכנס בטבלה.
<שירה ברנד: רק בניינים של מגורים בלבד, לא של שום שימוש אחר.
<שירה ברנד: הייתה שאלה לגבי השוויון.
<שירה ברנד: אנחנו בהחלט מוטרדים מהעניין הזה.
<שירה ברנד: קודם כול נגיד שפרסמנו "קול קורא" כבר באפריל ויש לנו כבר 10 התאגדויות שרוצות להקים מכוני בקרה.
<שירה ברנד: כרגע הם עוד בתהליך, אבל יש לנו בהחלט פריסה יפה גם בצפון הארץ, גם במרכז הארץ, כך שעל פניו לא עולה בעיה כזאת.
<שירה ברנד: אבל במידת הצורך, אם יסתבר שמכון בקרה לא נפתח באזור מסוים מותר לשר ברישיון להגביל אזורים, להגיד: אתה תעבוד רק באזור הזה והזה.
<שירה ברנד: גם אם המשרדים שלך בתל-אביב או בחיפה אתה תעבוד באזור הדרום.
<שירה ברנד: מותר לשר לקבוע את זה במסגרת הרישיון שהוא נותן למכון.
קסניה סבטלובה: השאלה האחרונה הייתה כמה עולה לפתוח מכון.
<שירה ברנד: זו שאלה טובה.
<שירה ברנד: אני לא יודעת להגיד עלויות מסודרות.
<שירה ברנד: זה עניין של תחשיב עסקי.
<שירה ברנד: המדינה לא גובה כסף.
<שירה ברנד: הרשות להסמכת מעבדות גובה.
קסניה סבטלובה: כמה כסף היא גובה?
<שירה ברנד: נמצאת פה אתי פלר מן הרשות להסמכת מעבדות.
<שירה ברנד: אולי היא תיתן פרטים מדויקים יותר.
<אתי פלר: שלום לכולם.
<אתי פלר: הסמכה היא לשנתיים.
<אתי פלר: העלות היא כ-30,000 שקל.
<אתי פלר: חישוב סופי יהיה, אני מניחה, בתוך 3 חודשים כאשר נשלים הסמכה של 3 מכוני בקרה שכבר הגישו את המידע ואת התיקים.
<אתי פלר: כרגע יש התעניינות גבוהה.
<אתי פלר: לא כל מי שהגיש בקשה למשרד האוצר, לאגף התכנון, להקים מכון בקרה השלים כבר את כל הדרישות והגיש בקשה להסמכה, את זה חשוב לי להדגיש.
קסניה סבטלובה: הרישיון עלותו 30,000 שקל לשנתיים?
<אתי פלר: נכון.
קסניה סבטלובה: ואחרי שנתיים?
<אתי פלר: עוד פעם 30,000 שקל.
<אתי פלר: עקרונות ההסמכה הם עקרונות בין-לאומיים.
<אתי פלר: זה לא משהו שהרשות להסמכת מעבדות קבעה, כולל מחזורי ההסמכה.
<אתי פלר: זה משהו שהוא בין-לאומי.
<שירה ברנד: הייתה שאלה לגבי שליחת הבקרים ללימודים.
<שירה ברנד: קודם כול, אם הייתה איזו אי-הבנה בדברים שלי, אנחנו לא שלחנו 250 אנשים לאנגליה.
<שירה ברנד: אנחנו הבאנו את הבריטים הנה והם לימדו את המחזורים הראשונים ואחר-כך הם הסמיכו מורים בארץ ללמד.
<שירה ברנד: פשוט מכיוון שאין אקדמיה שמלמדת אז אנחנו לקחנו על עצמנו את העניין הזה.
<שירה ברנד: אנחנו מקבלים חסות מארגון הבקרים הבריטי אבל הלימודים מתבצעים פה.
<שירה ברנד: 9 חודשים של לימודים קשים, אלה לא לימודים קלים, עם בחינות.
דוד אמסלם: אני מקבל את העניין שדברים חדשים שמתחילים להתהוות יש להם חבלי לידה, הכול בסדר.
דוד אמסלם: אני רוצה פשוט לעבור להקראה, אלא אם כן מישהו באמת מתעקש.
<חיים תמם: אנחנו ברשות הכבאות וההצלה מתנגדים לאישור התקנות בשלב הזה מכיוון שהן מפנות לתקנות שלא אושרו עדיין, לתקנות גורמים מאשרים.
<חיים תמם: הן גם מפנות לתקנות תכן הבנייה ואז יש בעיה עם התקנות האלה כשמפנים לתקנות שעדיין לא קיימות.
<חיים תמם: זה דבר אחד.
<שירה ברנד: אנחנו דנים פה כרגע בהיבטי התשלום והאגרות.
<שירה ברנד: היבטי הנוסח הסופיים אמורים עדיין לעבור השלמה במשרד המשפטים, אבל הבהרנו שאלו עניינים טכניים.
<שירה ברנד: תקנות תכן הבניין הוגדרו כאן כתקנות שעדיין לא פורסמו, אבל בתקנות הרישוי כבר התייחסנו למונח הזה ואנחנו מפנים בעצם לתוספת השנייה או לתקנות תכן הבניין.
דוד אמסלם: הוא אומר שאתם מפנים לתקנות שלא קיימות.
<שירה ברנד: ההפניה שהוא מדבר אליה היא בהגדרה "תקנות תכן הבניין".
<שירה ברנד: נכון, כרגע ההפניה פה לא מדויקת, אבל ההפניה היא לתוספת השנייה בתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר).
<שירה ברנד: אלה התקנות שנמצאים בהן היום כל ההיבטים של תכן הבניין.
<שירה ברנד: הן עברו רפורמה ונמצאות היום במשרד המשפטים בעריכה לשונית אחרונה.
<שירה ברנד: לא ידענו מה יהיה קודם.
<שירה ברנד: ברור שכל עוד אחד מהם לא התפרסם אנחנו נפנה למקום הנכון.
<שירה ברנד: זה הפניה טכנית למקום הנכון, זה הכול, לא יותר מזה.
<שירה ברנד: הוראה דומה קיימת היום גם בתקנות רישוי הבנייה, שמפנות לזה או לזה.
דוד אמסלם: אגיד לך מה מפריע לי.
דוד אמסלם: אני רואה דווקא את התקנות כנושא המהותי.
דוד אמסלם: אגרות זה שולי, בסוף זה דברים טכניים, אבל לב העניין זה התקנות.
דוד אמסלם: עוברים תקנה-תקנה, מה כן ומה לא וכולי.
דוד אמסלם: אומר חיים תמם, אני מניח שהוא בא מההיבט של הכיבוי: אני רוצה לעבור על כל התקנות, אחת-אחת.
<שירה ברנד: הוא עבר והעיר והיה שותף לדיונים.
דוד אמסלם: לפני שאתם סוגרים את החבילה קודם כול תביאו את התקנות.
דוד אמסלם: הרי זה הלב של כל האירוע פה.
<שירה ברנד: זה הלב של האירוע ואנחנו פה.
<שירה ברנד: הוא מדבר רק על הגדרה אחת עם הפניה לתקנות.
<שירה ברנד: מכיוון שהתקנות האלה טעונות אישור של הכנסת והתקנות האחרות נמצאות במשרד המשפטים, אנחנו לא יודעים מה יתפרסם קודם אז אנחנו מפנים לשני מקומות.
<שירה ברנד: אבל בסופו של דבר כולנו יודעים על מה מדובר ויצטרכו לדייק את זה רגע לפני הפרסום, לראות מה בתוקף.
<רוני טיסר: השאלה אם ההפניה היא טכנית או- - -
<חיים תמם: אנחנו מתנגדים לכך שמכוני הבקרה יבדקו בניינים מעל 29 מטרים.
<חיים תמם: ברגע שלא "סגורות" התקנות האחרות אז עדיין הכול פתוח.
<חיים תמם: לכן אנחנו מתנגדים בשלב הזה.
<חיים תמם: אנחנו אומרים: קודם כול להסדיר את שתי התקנות האלה.
דוד אמסלם: זה לא שאלה טכנית.
דוד אמסלם: משהו פה לא מתיישב לי בפרוצדורה.
דוד אמסלם: אני מתכוון כאן לדון על נושא שהוא כבר דבר דבור על אופניו.
דוד אמסלם: אני לא מכניס את התבניות לתנור ואומר: רק שנייה, עוד לא נאפה, בואו תדברו בינתיים.
<שירה ברנד: בכלל לא, להיפך.
דוד אמסלם: אני מצפה שתביאו לכאן תקנות "סגורות" עם משרד המשפטים וכן הלאה.
דוד אמסלם: אומר חיים תמם: אתם מפנים אותנו לתקנות שעדיין אנחנו לא יודעים מה הן.
דוד אמסלם: את אומרת שבמשרד המשפטים זה עוד מעט יסתדר.
<שירה ברנד: אני רוצה לחזור ולומר, תכן הבניין נמצא היום בתוספת השנייה בתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר), הוא קיים, כולם עובדים לפיו, כולם יודעים מה הוא.
דוד אמסלם: חיים תמם, אתה מכיר את התקנות הללו?
<חיים תמם: מכיר.
<שירה ברנד: אחת מן ההמלצות של זיילר הייתה כתיבת קוד הבניין וריענון קוד הבנייה מהתחלה.
<שירה ברנד: זה עבודה שנעשתה במקביל.
<שירה ברנד: התוצרים של קוד הבנייה הם תקנות תכן הבניין.
<שירה ברנד: הן נמצאות במשרד המשפטים.
<שירה ברנד: אי אפשר היה לדעת מה יקרה קודם.
<שירה ברנד: זה עניין טכני לחלוטין.
<שירה ברנד: הנושא השני שהוא דיבר עליו הוא מהותי.
<שירה ברנד: הוא אומר: יש לנו מחלוקת, אנחנו לא רוצים- - -
דוד אמסלם: מה זה תכן הבניין?
<שירה ברנד: תכן הבניין זה כל ההוראות ההנדסיות שנמצאות היום בתוספת השנייה לתקנות.
דוד אמסלם: איפה הן מופיעות היום?
<שירה ברנד: היום הן מופיעות בתוספת השנייה לתקנות התכנון והבנייה.
דוד אמסלם: למה אתם צריכים להפריד אותן?
<שירה ברנד: מכיוון שאלה תקנות אחרות לחלוטין.
<שירה ברנד: התקנות פה מדברות על הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו.
<שירה ברנד: הן לא מדברות על איך אתה בודק אלא הן מדברות על מכון הבקרה: איך תוציא רישיון, איך תעבוד.
דוד אמסלם: מה ממתין במשרד המשפטים?
<שירה ברנד: הריענון, קוד הבנייה החדש, שמדבר על ההיבטים הטכניים של הבניין: הקונסטרוקציה וההנדסה.
<שירה ברנד: זה המהות, וזה נמצא במקביל.
דוד אמסלם: אם זה כאן, למה צריך את זה שם?
<שירה ברנד: אפשר לארוז הכול לקובץ אחד ענק וגדול שמתייחס לכל תהליך הבנייה.
<שירה ברנד: התקנות מפרקות, גם היום, וגם בכל תחום אחר, את התהליכים לפי נושאים.
<שירה ברנד: תקנות רישוי הבנייה עוסקות בתהליך הרישוי.
<שירה ברנד: היום באמת יש להן תוספת שנייה שעוסקת בהיבטי התכן.
<שירה ברנד: פה זה תקנות שעוסקות בהקמת מכון הבקרה.
<שירה ברנד: לכן אנחנו צריכים להפנות מאחד לשני כדי לחבר את הרצף של כל התקנות ביחד.
<שירה ברנד: בעצם מה שעשינו ברפורמה החדשה, בתיקון 101 לחוק, ובכל הרפורמה של התקנות שבאה בעקבותיו, אמרנו: הליך הרישוי יקבל תקנות משלו, מוסדר בתקנות רישוי בנייה שהתפרסמו כבר לפני כשנה; תכן הבניין, כל ההיבטים הטכניים שהיו זרוקים באיזו תוספת שנייה לתקנות, יקבל את המקום שלו בתקנות תכן הבנייה, שזה עדיין במשרד המשפטים באישור הנוסח; וההיבט השלישי הוא מכון הבקרה, שיקבל את התקנות שעוסקות בהקמת מכון הבקרה ודרכי עבודתו.
<שירה ברנד: אלה שלושה סטים שונים של תקנות, אבל שמדברים אחד עם השני, ברור שלא כל סט תקנות מדבר עם עצמו בחלל.
<חיים תמם: אציג דוגמה.
<חיים תמם: תקנות גורמים מאשרים קובעות מה עובר למכון הבקרה ומה נשאר בכבאות.
<חיים תמם: אם אלה לא פורסמו אז יש כאן קושי.
<שירה ברנד: הדברים לא קשורים אחד לשני.
<שירה ברנד: אסביר.
<שירה ברנד: נכון, יש מחלוקת בין מינהל התכנון במשרד האוצר לבין הכבאות אילו סוגי בניינים ייבדקו במכון בקרה על-ידי הבקר המורשה כבאות ואילו סוגי בניינים יגיעו ישירות לכבאות, אבל אין מחלוקת שבניינים שהם בבנייה רוויה של 6 יחידות דיור ועד לגובה 29 מטר ייבדקו במכון בקרה.
<שירה ברנד: לכן פתחנו ואמרנו שזה סוג הבניינים שאנחנו מדברים עליהם במכוני הבקרה הראשונים.
<שירה ברנד: זה לא אמור להיקבע בתקנות.
<שירה ברנד: זה אמור להיקבע בצו של שר האוצר.
<שירה ברנד: אלו סוגי הבניינים שאנחנו מדברים עליהם ששר האוצר יקבע בצו לגבי מכוני הבקרה הראשונים.
<שירה ברנד: נכון, יש עוד דברים שצריכים ליבון, שאנחנו עדיין במחלוקת, אבל בשלב הראשון, לגבי מכוני הבקרה הראשונים המחלוקת הזאת לא רלוונטית מכיוון שמה שהגיע אליהם מוסכם ו"אפוי" כפי שצריך.
<רוני טיסר: החלטתם בתוספת החמישית, בתקנות שאתם מבקשים מאתנו לאשר, על בנינים שהם מעל 29 מטר.
<שירה ברנד: לגבי התשלום הכנסנו אותם כבר.
<רוני טיסר: אבל אם יש מחלוקת בעניינים מהותיים היא יכולה להשפיע על התשלום.
<שירה ברנד: אנחנו סבורים שהמחלוקת לא רלוונטית לתשלום.
<שירה ברנד: כך או כך, אם יגיעו למסקנה שבניינים אלו מגיעים למכון בקרה ואלו לא מגיעים למכון בקרה זה לא משנה לעניין התשלום שצריך לשלם בסופו של דבר.
<שירה ברנד: אם לא יהיו בניינים כאלה שייכנסו בסופו של דבר למכון בקרה – או למשל לגבי בקר מורשה כבאות, עדיין יש תשלום שצריך לשלם למכון הבקרה בכל מקרה.
<רוני טיסר: מכיוון שהם לא נכנסים בשלב הראשון וכאמור יש מחלוקת לגביהם, בואו נחכה.
<רוני טיסר: במידה ויוחלט להכניס אותם ולא להאריך את הצו- - -
<שירה ברנד: למה זה קשור לתשלום?
<שירה ברנד: מה זה משנה?
<שירה ברנד: עשינו את העבודה כמה אמורים לשלם למכון הבקרה.
<שירה ברנד: התשלום ידוע, העבודה נעשתה.
<שירה ברנד: אני לא רואה את הקשר בין שאלת התשלום, שזה סכום שהוא ברור, ידוע ואנחנו כבר עשינו את העבודה לגביו, ובין השאלה המעשית, בסופו של דבר מתי הבניינים האלה ייכנסו דרך צו שיקבע שר האוצר לתוך עבודה במכון הבקרה.
<שירה ברנד: החיבור בין הדברים ממש לא מתחייב.
<שירה ברנד: אפשר בהחלט לקבוע תשלום, ובשלב הראשון בניינים מן הסוג הזה לא ייבדקו במכון הבקרה.
<שירה ברנד: אם העבודה כבר נעשתה אין סיבה לחזור ולהיכנס שוב לשאלה.
<רוני טיסר: הרי בין כה וכה תחזרו ותבואו לוועדה.
<שירה ברנד: יש הבדל אם נבוא לענייני מגורים או נבוא לעניינים אחרים.
<רוני טיסר: הוחלט שהתוספת הזאת כרגע משקפת את מה שיהיה בצו, שזה בנייני מגורים עד 29 מטר.
<רוני טיסר: בצורה כזאת גם לא הכנסתם דברים אחרים.
<שירה ברנד: עכשיו מתנהל כאן דיון.
<שירה ברנד: אפשר להחליט גם אחרת.
<שירה ברנד: אנחנו חוזרים ואומרים, מכיוון שהעבודה לגבי תעריפי האגרות כבר נעשתה גם לבניינים הגבוהים יותר, למרות שבשלב הראשון הם לא יהיו במכון הבקרה, חשבנו שכן נכון יהיה שהוועדה כבר תאשר את כל העבודה שנעשתה ולא נצטרך לחזור לפה, לחכות ולכנס את כולם עוד פעם רק בשל כך שהשר הרחיב את הצו.
<חיים תמם: מכיוון שבטבלאות הוצגו העלויות של הכבאות, האגרה שלנו היא למטר מרובע.
<חיים תמם: בדיקת תוכניות זה שקל למטר ולאישור האכלוס בדיקת הביצוע זה גם שקל למטר.
<חיים תמם: אנחנו רואים כאן שכל הסיפור הזה ייקר בצורה משמעותית את האגרות לקבלנים או לרוכשי הדירות.
<חיים תמם: אנחנו מרגישים שרמת בטיחות האש של הבניין תרד.
<חיים תמם: עד שאנחנו לוקחים עובד שלנו, מהנדס, שיבדוק בנייני מגורים או רבי-קומות וכן הלאה, אנחנו מעבירים אותו הכשרה, קודם כול את הקורס, אחר-כך הוא מלווה זמן רב מישהו שעוסק בתחום שמכשיר אותו.
<חיים תמם: כאן לוקחים בקרים, עושים להם קורס של מספר שבועות ושולחים אותם לבדוק.
<שירה ברנד: זה לא נכון.
<שירה ברנד: אתה יודע טוב מאוד שהבקרים עוברים קורס של 9 חודשים.
<שירה ברנד: ההכשרה הספציפית שלכם, התוספת על הקורס של הבקרים הרגילים היא באמת של מספר שבועות.
<חיים תמם: אצלנו המהנדסים למדו הנדסה 4 שנים ולאחר מכן אנחנו מכשירים אותם.
<שירה ברנד: ובמכונים הם מלכתחילה מהנדסים.
<שירה ברנד: אצלכם יש הנדסאים.
<שירה ברנד: פה מדובר במהנדסים ואדריכלים.
<שירה ברנד: ומכשירים אותם, נכון.
<שירה ברנד: לכן התחלנו בבניינים הנמוכים יותר, כדי שתכשירו אותם לבניינים האלה.
<שירה ברנד: אתם טענתם שהבניינים הגבוהים מורכבים יותר וקיבלנו את העמדה.
דוד אמסלם: הסיפור הזה עומד על סדר היום של הוועדה כמה חודשים.
<שירה ברנד: מחודש יולי.
דוד אמסלם: איך לא "סגרתם את הפינות"?
דוד אמסלם: אנחנו הרי צריכים לבוא, "לרוץ" על מה שאתם אומרים, מה שמוסכם על אנשי המקצוע, לומר הערות קלות כלשהן.
<שירה ברנד: אנחנו באים לפה עם דברים "סגורים".
<שירה ברנד: מה לא "סגור" פה?
דוד אמסלם: חיים תמם אומר- - -
<שירה ברנד: מלכתחילה הכבאות לא אוהבת גם את החלטת הממשלה שהחליטה על זה.
<שירה ברנד: מה לעשות, הממשלה החליטה, המחוקק החליט.
<שירה ברנד: הכבאות עדיין לא אוהבים את ההחלטה אבל זאת ההחלטה.
<שירה ברנד: גם הכנסת החליטה כבר.
דוד אמסלם: לגבי בניינים מעל 29 קומות את בעצמך אמרת שאתם עוד לא "סגורים".
<שירה ברנד: לא, אנחנו "סגורים".
<שירה ברנד: הם החליטו שהם לא אוהבים את ההחלטה.
<חיים תמם: אנחנו מתנגדים.