GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: החבר'ה בישובים הערביים צריכים חיים מודרניים.
דוד אמסלם: אין שום סיבה שבחור שחי בכפר ערבי לא יקבל את כל מה שמגיע לכל בחור אחר.
דוד אמסלם: אני רואה את זה ברמת התכנון.
דוד אמסלם: התרבות שהייתה מושרשת היא שקרקע זה למשפחה.
<עאטף גריפת: הבעיה היא שיש אדמה פרטית ששייכת לאנשים מלוד, מנצרת.
זוהיר בהלול: אדוני היושב-ראש, תודה לך על האוזן הקשבת, על המעורבות שלך בעתיד.
זוהיר בהלול: כל המדיניות של הממשלות עד עכשיו הייתה להוציא את הערבים מתוואי הציוויליזציה .
זוהיר בהלול: אם מקצים עכשיו 900 מיליון, מיליארד שקל לתכנון הישוב הבדואי בצפון, זה צעד מבורך.
זוהיר בהלול: מכיוון שאני חשדן וספקן ממהות עבודתי, חוששני שגורל תכנית 922 יהיה כגורל אותה תכנית.
זוהיר בהלול: שמעתי את מנכ"ל משרד ראש הממשלה אומר שצריך לטפל בעניין הבתים הבלתי חוקיים, בעניין הבנייה הבלתי חוקית.
זוהיר בהלול: מתגנב החשש בליבנו שתהיה הריסת בתים בכפוף לאותה תכנית.
זוהיר בהלול: נדמה לי שזאת תהיה רעידת אדמה אמיתית.
זוהיר בהלול: זאת לא רעידת האדמה שעליה דיבר מישהו לפני יום כאשר הוא איים על ראש הממשלה בנסיעתו לטראמפ, זאת תהיה רעידת אדמה מרחם האדמה הזאת.
זוהיר בהלול: אין בידם של ראשי המועצות לטפל בסוגיה מאוד יצרית, מאוד רגשית.
זוהיר בהלול: אני פונה אליך, אדוני, שתמשיך להיות מעורב בעניין הזה, שתנסה להקפיא את ההריסות האלו.
אלעזר שטרן: ראית מה שעשה כאן חברנו?
אלעזר שטרן: הוא רצה להפוך את הבדואים של הצפון לבדואים של הדרום.
אלעזר שטרן: הפורום פה משרת את המדינה הרבה מאוד שנים.
אלעזר שטרן: המדינה אשמה בהבדלים בין הבדואים בצפון לחלקים גדולים באוכלוסייה הערבית.
אלעזר שטרן: אני מאוד מברך אותך על הדיון הזה, אדוני היושב-ראש.
אלעזר שטרן: החבר'ה הבדואים לא יודעים לנצל את מה שהממשלה מבטיחה ובסוף לא מממשת.
אלעזר שטרן: למדינה זה נוח שהם לא יודעים למשוך את זה כמו שצריך.
אלעזר שטרן: אין שבוע שאני לא נמצא בתוך אחד הכפרים האלה.
אלעזר שטרן: הם לא יודעים בכלל, כי אני בא כחלק מהחיים, אני לא בא כחבר כנסת לביקור.
אלעזר שטרן: עאטף לא יודע שאני כל שבוע עושה אצלנו קניות.
אלעזר שטרן: על הדבר הזה צריכים להיות דיוני מעקב יותר מאשר על הדברים אחרים.
אוסאמה סעדי: אני מברך את ראשי המועצות ואת הפקידות הגבוהה ב-3 המועצות: זרזיר, בועינה-נג'ידאת, שיבלי.
אוסאמה סעדי: אנחנו איתם בקשר רצוף.
אוסאמה סעדי: הביקורים בשטח מאוד חשובים על-מנת לראות את הבעיות כהווייתן.
אוסאמה סעדי: בשנה וחצי האחרונות טיפלתי בכמה ועדות גבולות ישנות - לעראבה, לתמרה.
אוסאמה סעדי: אני וחברי אכרם חסון היינו ביום חמישי שעבר כשהציגו חזון לג'ת ל-2035.
אוסאמה סעדי: המתכננים במחוז צפון עשו עבודה מקצועית טובה מאוד.
אוסאמה סעדי: ועדות הגבולות חשובות, אבל צריך להגיע להסכמה עם משרד האוצר, עם מינהל התכנון על כך שלא יהרסו בתים כשיש תכנית מופקדת.
אוסאמה סעדי: אפשר לצאת מהוועדה היום עם התחייבות של המדינה, של מינהל התכנון שברגע שיש תכנית מופקדת לא ישלחו בולדוזרים.
אוסאמה סעדי: אנחנו מבקשים, אדוני היושב-ראש, שיהיו פגישות.
אוסאמה סעדי: יש לנו פניות מראשי מועצות לקיים פגישות עם מר אביגדור יצחקי.
אוסאמה סעדי: הוא אחראי על כל הנושא של ותמ"ל, מינהל תכנון.
אוסאמה סעדי: חשוב לפתור את הבעיות בבועינה-נג'ידאת עם משרד התחבורה.
אוסאמה סעדי: אנחנו נבקש דיון דחוף.
אוסאמה סעדי: גם עם נציג מחוז חיפה אנחנו בקשר.
אוסאמה סעדי: אני מברך אותך, אדוני היושב-ראש.
אוסאמה סעדי: אנחנו נמשיך לעבוד בשיתוף פעולה.
<מוחמד כעביה: חבר הכנסת דוד אמסלם, אני מודה לך שבאת לעשות סיור בישובים הבדואים.
<מוחמד כעביה: ראית מקרוב.
<מוחמד כעביה: מי שרואה מקרוב יודע את הבעיות.
<מוחמד כעביה: על זה התקיים כאן דיון חשוב מאוד.
<מוחמד כעביה: יש לנו כמה בעיות קטנות בצפון.
<מוחמד כעביה: בעזרתך ובעזרת אנשים ננסה לקדם את הנושאים האלה.
<מוחמד כעביה: אני לא אומר שאין תקציבים.
<מוחמד כעביה: יש תקציבים.
<מוחמד כעביה: צריך להרחיב את התמ"א בישובים הבדואים, צריך לתאם עם משרד ראש הממשלה, צריך לעשות את העבודה בתיאום.
<מוחמד כעביה: אני אחראי על המגזר הבדואי.
<מוחמד כעביה: אני חושב שצריך לעשות את העבודה.
<מוחמד כעביה: הישובים הבדואים תורמים תרומה חשובה למען המדינה, לכן צריך להתייחס בכבוד לראשי המועצות.
<מוחמד כעביה: אני מודה לחברי הכנסת שרוצים לעזור.
<מוחמד כעביה: בשבוע שעבר סיירתי ברשות הבדואית בדרום.
<מוחמד כעביה: הראיתי איך אנחנו מתקדמים בטיפול באוכלוסייה הבדואית בצפון.
<מוחמד כעביה: ביקשתי לטפל באוכלוסייה הבדואית בדרום.
<מוחמד כעביה: צריך לתת כבוד לאוכלוסייה הזאת, צריך לעשות לה תכנית מסודרת.
<מוחמד כעביה: אנחנו יכולים לעזור להכיר בישובים בדרום.
<מוחמד כעביה: יחד נקדם את העניינים.
<שיבלי עלי: היה לי את הכבוד להיות ביותר מ-15 ועדות גבולות.
<שיבלי עלי: חשוב שתהיה נציגות.
<שיבלי עלי: נצרת ביקשה תחום שיפוט במשך שנים.
<שיבלי עלי: היא קיבלה את כל מה שהיא רצתה - אזור תעשייה, מחצבות, ארנונה.
<שיבלי עלי: היום יש לה עוגן כלכלי מאוד חשוב.
<שיבלי עלי: אני מברך אותך, כבוד היושב-ראש, ישר כוח, חזק ואמץ, שירבו כמוך.
דוד אמסלם: תודה רבה, אתה איש מדהים, איש אציל נפש.
דוד אמסלם: שמחתי מאוד על המפגש הזה היום.
דוד אמסלם: אני רוצה להודות לסאלח, לנעים, לעאטף ולמוחמד על קבלת הפנים.
דוד אמסלם: את הנושא של חוק תכנון ובנייה, שלא קשור לאירוע הזה, אני אקדם במהלך המושב הזה.
דוד אמסלם: אני אנסה להגיע להבנות לכך שאל תכניות מתאר שהופקדו, גם אם הן לא אושרו, אנחנו נתייחס כסופיות.
דוד אמסלם: אנחנו לא נאכוף את מה שבתוך תכנית המתאר, אלא את מה שמחוץ לתכנית המתאר.
דוד אמסלם: אני אדבר עם שר הפנים.
דוד אמסלם: אנחנו נוציא לו מכתב על כך שביקשתם ממני לקיים פגישה איתו בכל מה שקשור למגזר הערבי, בעיקר לבעיות הייחודיות בישובים הקטנים יותר, לא בערים הגדולות.
דוד אמסלם: את זה אני לוקח על עצמי.
דוד אמסלם: אני אעשה פגישת מעקב בתחילת המושב הבא, שזה בערך בעוד 3 חודשים.
דוד אמסלם: אנחנו נצטרך לקבל תשובה לגבי מה שקרה עם ועדת הגבולות.
דוד אמסלם: אנחנו נקבל דוח מצב ממשרד הפנים, עדכונים לגבי איפה הוקם, כמה הוקם, איפה יש בעיה.
דוד אמסלם: אני רוצה לקבל מרמ"י את עמדתם לגבי הסדר הקרקעות של שליש ושני שליש.
דוד אמסלם: אני ארצה להבין איך הם רוצים להתקדם בנושא הזה.
דוד אמסלם: זה חשוב לי.
דוד אמסלם: אני רואה את זה כדבר שיכול לפתור לנו את הפלונטר.
דוד אמסלם: אני אקבע עם אביגדור יצחקי וסלאח סולימאן פגישה אישית לגבי הנושא של כביש 785.
דוד אמסלם: תודה רבה לכולם, תודה שהגעתם.
דוד אמסלם: הצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 13), התשע"ו-2016 (מ/1058).
<תומר רוזנר: נושא הצעת החוק הוא שינוי ההסדרים שקיימים היום לגבי שלילת אזרחותם של אזרחים שעשו מעשה של הבעת חוסר נאמנות למדינה, בין היתר מעשי טרור או אלימות.
<תומר רוזנר: אנחנו דנו בהרחבה בכל ההסדרים שמציעה הממשלה.
<תומר רוזנר: נותר נושא אחד שהממשלה החליטה להותיר פתוח לדיון, והוא מניעת כניסתו של אדם שיש לגביו כוונה או יש בקשה לשלילת אזרחותו ונמצא מחוץ לישראל.
<תומר רוזנר: הנושא הזה נותר פתוח.
<תומר רוזנר: יושב-ראש הוועדה ביקש חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה בעניין הזה בדיון הקודם.
<תומר רוזנר: נמסרה חוות דעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, גברת זילבר.
דוד אמסלם: הם הכניסו איזה שהוא תיקון בחוק?
<תומר רוזנר: ההסדר של מניעת כניסה של אדם שיש לגביו בקשה לשלילת אזרחות ונמצא מחוץ לישראל, או ששוקלים להגיש נגדו בקשה כזאת, הוא הסדר שגם מבחנה פרקטית אין בו משמעות רבה.
<תומר רוזנר: קשה להניח שאדם כזה ירצה לבוא לישראל, ואם ירצה לבוא לישראל, עדיף למדינה שיבוא ויהיה בשליטתה אם הוא חשוד במעשה טרור או בחוסר נאמנות למדינה.
<תומר רוזנר: הסדר מידתי וראוי יותר היה נמנע מלכלול הסדר כזה שבו יש שלילת אפשרות של התייצבותו של אותו אדם להליך כחלק מההסדר המוצע.
<תומר רוזנר: הממשלה, כפי שהובהר ליושב-ראש הוועדה בחוות הדעת, עומדת על כך שתהיה אפשרות למנוע את כניסתו של אדם כזה לישראל.
<תומר רוזנר: יש איזה שהן הוראות פשרה שמוצעות כאן.
<תומר רוזנר: לא ניתן מענה לבעיה שאדוני הציג בפעם הקודמת, לגבי מה יקרה במצב שבו המקום שבו נמצא אותו אזרח יגרש אותו, מה יעשה אותו אדם במצב הזה.
<תומר רוזנר: לא ניתן לזה מענה.
<תומר רוזנר: המצבים שבהם תישלל האפשרות של אותו אדם להגיע לישראל ולהתייצב להליך, פורטו בצורה מדויקת יותר בהסדר שהציעה כרגע הממשלה.
<תומר רוזנר: הוא, לדעתנו, פחות מידתי מההסדר הראוי, אבל הוא יכול להיחשב מידתי.
<גלעד קרן: בסעיף קטן (ד2) אנחנו מציעים לקצר את לוחות הזמנים.
<גלעד קרן: זה סעיף שנוגע לפרק הזמן שבין ההחלטה להגיש בקשה להגשתה בפועל.
<גלעד קרן: אנחנו מציעים לקצר את משך הזמנים כך שאפשר יהיה למנוע את כניסתו של האדם ב-15 ימים במקום ב-30 ימים.
<גלעד קרן: בסעיף קטן (ד3) פסקה (3) אנחנו מחילים את אותו הסדר שהחלנו בסעיף (ד1).
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אנחנו מתנגדים לחוק הזה, אפילו הגשנו בשבועות הקודמים את ההסתייגויות שלנו לחוק הזה.
אוסאמה סעדי: לשלול אזרחות זה דבר חמור ביותר.
אוסאמה סעדי: יש פה חזקה שכביכול למי שיושב מחוץ לישראל יש אזרחות במדינה שבה הוא נמצא.
אוסאמה סעדי: אנחנו חושבים שהחזקה הזאת היא חזקה מאוד מסוכנת, במיוחד כשמדובר בשלילת אזרחות על רקע של תמיכה בארגון טרור, על רקע עבירות ביטחוניות.
דוד אמסלם: אתה בעד זה שלבן אדם שתומך בטרור ניתן איזו סלסלה בנמל התעופה?
אוסאמה סעדי: אם הוא עבר עבירת ביטחון, עוצרים אותו, מגישים נגדו כתב אישום.
אוסאמה סעדי: יש אזרחים במדינת ישראל, זה לא סוד, שנסעו לסוריה.
אוסאמה סעדי: הם אפילו הצטרפו לארגון דעא"ש שאנחנו כולנו מתנגדים לו.
אוסאמה סעדי: הם חזרו לפה.
אוסאמה סעדי: הם אמרו: "הוטעינו, לא ידענו, הייתה החלטה רגעית".
אוסאמה סעדי: הם עכשיו עומדים לדין בבית משפט בישראל.
אוסאמה סעדי: הוא גוזר את הדין שלהם.
אוסאמה סעדי: יכול להיות שהם יקבלו שנתיים, שלוש, ארבע.
אוסאמה סעדי: למה רוצים לשלול מהם את האזרחות?
אוסאמה סעדי: למה אזרח יהודי, אדוני, שמבצע עבירות ביטחון - -
דוד אמסלם: אנחנו לא דנים כרגע בגין מה יש למדינת ישראל סמכות לשלול אזרחות כזאת או אחרת.
אוסאמה סעדי: זה החוק.
דוד אמסלם: גם היום יש למדינת ישראל סמכות לשלול אזרחות.
אוסאמה סעדי: יש את האפשרות הזאת.
אוסאמה סעדי: עד עכשיו מעטים מאוד המקרים.
אוסאמה סעדי: גם אם אתה שולל אזרחות, אתה משאיר את העניין של התושבות.
דוד אמסלם: זה אותו דבר.
דוד אמסלם: אנחנו לא דנים על זה בכלל.
אוסאמה סעדי: אתה מרחיב.
אוסאמה סעדי: אתה שולל אזרחות למי שנמצא דרך קבע מחוץ למדינת ישראל.
דוד אמסלם: אני מניח שמקובל בכל מיני מדינות בעולם שכשאזרח לא עומד בתנאים מאוד מחמירים, למדינה יש את האופציה לשלול לו את האזרחות.
דוד אמסלם: גם אם אתה שולל לו את האזרחות, המדינה צריכה למצוא לו איזה שהוא סידור חלופי.
דוד אמסלם: זה לא החוק שלנו.
דוד אמסלם: השאלה אם המדינה רוצה לשלול את האזרחות מאדם שנמצא בחו"ל ולא רוצה לבוא.
<תומר רוזנר: הוא רוצה לבוא.
דוד אמסלם: נניח שהוא לא רוצה לבוא, מחפשים אותו.
דוד אמסלם: את עזמי בשארה מחפשים.
דוד אמסלם: הוא לא בא.
אוסאמה סעדי: אם אתה רוצה לעשות חוק לעזמי בשארה, זה בסדר.
דוד אמסלם: הכבוד הלאומי חשוב לי.
דוד אמסלם: לפעמים שואלים אותי, דודו, מה זה משנה למדינה, ממה אתם מפחדים.
דוד אמסלם: אנחנו לא מפחדים מכלום, לנו יש כבוד לאומי.
דוד אמסלם: כשמישהו פוגע במדינה ומזלזל בה, הוא פוגע בכל אזרח ואזרח.
דוד אמסלם: אנחנו צריכים להגיב, גם אם מדובר באדם אחד.
דוד אמסלם: אם יהיה מדובר בעזמי בשארה, יהיה לי כבוד גדול לעשות את החוק.
דוד אמסלם: יש לנו בעיה לנהל הליך של שלילת אזרחות מאדם שלא רוצה להגיע לכאן, נכון?
אוסאמה סעדי: האם מדינת ישראל רצתה לשלול את האזרחות של עזמי בשארה?
אוסאמה סעדי: לא עושים חוקים פרסונאליים.
דוד אמסלם: לא אמרתי שהמדינה רצתה לשלול.
דוד אמסלם: הבאתי את זה כדוגמה.
מסעוד גנאים: דוד, אתה דיברת על גאווה לאומית, אבל בסוף יש חוק, יש צדק.
מסעוד גנאים: הדבר החמור ביותר זה שלילת אזרחות.
דוד אמסלם: בשביל זה יש את בתי המשפט.
דוד אמסלם: אני לא קובע.
דוד אמסלם: יש סנקציה כזאת בספר החוקים אצל כמעט כל מדינה.
דוד אמסלם: יש את בית המשפט.
דוד אמסלם: אני מסכים איתך, זו כמעט הסנקציה הכי חריפה.
דוד אמסלם: זו לא השאלה בכלל.
דוד אמסלם: תומר, תסביר מה עומד לפתחנו.
<תומר רוזנר: ההסדר שמוצע כאן נועד להבהיר את ההסדר הקיים במספר נקודות, בין היתר בנושא של אדם שאינו מתייצב לדיון.
<תומר רוזנר: קיימת כבר כיום הוראה שמאפשרת דיון שלא בפניו.
<תומר רוזנר: לדעת הממשלה ההוראה הזאת עמומה מידי, צריך להבהיר אותה, לכן נכנסה פה הוראה יותר מפורטת.
<תומר רוזנר: נושא נוסף זה לגבי אזרח שכן רוצה להגיע לדיון אבל מבקשים למנוע ממנו.
<תומר רוזנר: זה הסדר חדש שלא היה בחוק הקודם.
אוסאמה סעדי: היושב-ראש אמר שהוא רוצה לבדוק את זה.
דוד אמסלם: בדקתי.
דוד אמסלם: עשיתי לגביו עוד 3,4 ישיבות.
דוד אמסלם: זו עמדת המדינה, אני מתחבר לזה.
<תומר רוזנר: הנושא המהותי השלישי הוא הנושא שהעלה חבר הכנסת סעדי לגבי "הסדר חלוף" לאזרח ששוללים ממנו את האזרחות אם אין לו אזרחות אחרת.
<תומר רוזנר: כיום קובע החוק שזה ייקבע על ידי בית המשפט.
<תומר רוזנר: מבקשת הממשלה לקבוע שזה ייקבע על ידי שר הפנים, בביקורת שיפוטית של בית המשפט.
דוד אמסלם: שר הפנים יכול להציע את ההסדר.
דוד אמסלם: במידה וזה לא מוצא חן בעיני האדם, הוא יכול להגיע לבית המשפט, להשיג עליה.
<תומר רוזנר: החזקות שמופיעות בסעיף כולו, כפי שהעלה חבר הכנסת סעדי, הן חזקות הניתנות לסתירה.
<תומר רוזנר: אם האזרח שעניינו נדון יוכיח שלא מתקיימת החזקה, כמובן שהיא לא תחול עליו.
<תומר רוזנר: לגבי ההסדר המתוקן שהממשלה מציעה לגבי הדיון בהעדר האזרח, ההנחה היא שהוא יופעל במקרים מאוד מאוד חריגים.
<תומר רוזנר: גם שר הפנים ייזהר וישקול היטב לפני שהוא מבקש דבר כזה, וגם בית המשפט, בעקבות הבניית שיקול הדעת שעשינו כאן
<תומר רוזנר: בתוך הסעיף, ייטה להיענות לבקשה כזאת במקרים נדירים וחריגים.
<נעמה פלאי: אנחנו מבקשים להאריך את התקופה שמדובר עליה בסעיף.
<נעמה פלאי: דיברנו על תקופה יותר ארוכה.
<נעמה פלאי: ההליכים האלה אורכים זמן.
<נעמה פלאי: 3 חודשים זה זמן שאין לו משמעות מבחינת תחילת ההליך, אנחנו מבקשים שזאת תהיה תקופה יותר ארוכה, עם אופציה להארכה.
<תומר רוזנר: אנחנו הגבלנו את הזמן ל-3 חודשים שבהם אפשר לשלול מאזרח להגיע.
<תומר רוזנר: ההנחה שהיא שבמקרה כל כך נדיר שבו שוללים לאזרח את האפשרות הזאת, בית המשפט ישנס מותניו.
דוד אמסלם: כמה זמן את מציעים?
<נעמה פלאי: אנחנו, כשדיברנו עם היועמ"שים של הוועדה, ביקשנו שזה יהיה 6 חודשים, עם אפשרות להארכה של עוד 6 חודשים.
דוד אמסלם: למה לא באתם מסוכמים בעניין הזה?
<אביטל שטרנברג: קיבלנו נוסח של הוועדה.
דוד אמסלם: אנחנו נעשה את זה 3 פלוס 3.
<אביטל שטרנברג: אנחנו מנהלים כרגע שני הליכים בבתי משפט, הם נמשכים כבר כמעט חצי שנה.
<תומר רוזנר: שבית המשפט ידון מיום ליום.
דוד אמסלם: אני מדבר עד הבקשה לבית המשפט.
דוד אמסלם: מרגע שבית המשפט נכנס להליך, זה כבר זמן שלו, אני לא קובע לו מה לעשות.
<נעמה פלאי: אנחנו מבקשים שתהיה תקופה שיכולה להיות ריאלית מבחינת ניהול ההליך.
דוד אמסלם: כמה זמן זה ריאלי מבחינתכם?
<נעמה פלאי: הבקשה שלנו הייתה חצי שנה, עם הארכה לעוד חצי שנה.
אוסאמה סעדי: יש נוסח.
דוד אמסלם: כמו שאומר היועץ המשפטי של הוועדה, נאשר את זה ל-3 פלוס 3, סך הכל 6 חודשים.
דוד אמסלם: אני חושב שבמקרים מהסוג הזה אפשר לקבל החלטה מהסוג הזה.
דוד אמסלם: 6 חודשים זה המון זמן.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אמרתי שאנחנו מתנגדים לחוק הזה.
אוסאמה סעדי: אנחנו מסירים את ההסתייגות, אבל מבקשים רשות דיבור לכל הסיעה.
דוד אמסלם: אני מבקש להביא את ההסתייגות של מרצ להצבעה.
דוד אמסלם: מי בעד ההסתייגויות של מרצ, ירים את ידו?
דוד אמסלם: מי בעד החוק כולל התיקונים, ירים את ידו?
דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא הצעת חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ז-2017, מ/1105, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד אמסלם: בבקשה, על מה מדובר?
<רותם פלג: בוקר טוב - - -
דוד אמסלם: בוקר טוב, רותם.
<רותם פלג: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, אנחנו נמצאים פה כבר בפעם הרביעית לחוק לייעול האכיפה, חוק שאנחנו מבקשים הפעם להעביר מהוראת שעה שבתוקף משנת 2011 - - -
דוד אמסלם: זאת הבקשה?
<רותם פלג: במעלה הדרך של החוק הזה כבר נכנסו לא מעט רשויות מקומיות לפרויקט הזה של השיטור העירוני.
<רותם פלג: יש מעל 40 רשויות מקומיות שזה פועל בהן, יש עוד כ-20 שנמצאות בתהליכי כניסה כאלה ואחרים.
<רותם פלג: בסך הכול הפרויקט הזה הוא פרויקט גם חדשני ברמה הלאומית, וגם, אני חייב להגיד, הוא מוצלח מאוד ברמת התפעול שלו בשטח.
<רותם פלג: הדבר המרכזי שנותן לנו את התחושה הזאת זה הרצון של הרשויות המקומיות להיכנס למערך ולהשתלב בו.
<רותם פלג: כאשר אנחנו זוכרים שבתחילת הדרך היתה התנגדות לא מועטה, בעיקר מצד השלטון המקומי בכניסה, והיום אנחנו נמצאים במצב הפוך, שרשויות מקומיות רוצות להיכנס לתוך הפרויקט הזה.
<רותם פלג: בתמצית אני רק אגיד – אחרי זה אם תרצו ניתן לזה פירוט יותר רחב – שהחוק הזה נותן לנו שני כלים מרכזיים.
<רותם פלג: כלי אחד הוא הכלי של סמכויות פקחים, שהן סמכויות יותר גדולות מהסמכויות לפקחים רגילים בשלטון המקומי, למרות שיש תיקון שאמור להרחיב את הסמכויות האלה גם הלאה, והכלי השני הוא קיבוע היחידות המשטרתיות לתוך תא שטח נתון, ואין יכולת להזיז אותן מאותו תא שטח.
דוד אמסלם: מישהו רוצה להתייחס לעניין?
דוד אמסלם: יואל, בבקשה.
<יואל הדר: כפי שהמנכ"ל אמר אנחנו נמצאים הרבה מאוד שנים בחוק הזה, בכל פעם מאריכים לנו את זה בהוראת שעה.
<יואל הדר: משום מה הוראת השעה יוצאת בסמיכות לכנסת חדשה, אז כל יושב-ראש חדש שמגיע – או הכנסת החדשה שהגיעה בזמנו – אומר:
<יואל הדר: אנחנו צריכים ללמוד את הנושא.
<יואל הדר: זה מה שקרה, שכל הזמן האריכו את זה כהוראת שעה.
<יואל הדר: אני חושב שבאיזה מקום הוראת השעה צריכה להסתיים.
<יואל הדר: יש איזה מנגנון של הוראת השעה כשהשעה מגיעה.
<יואל הדר: בכל פעם אנחנו אומרים את זה.
דוד אמסלם: אני אתקן אותך, בפעם הקודמת לא ביקשתי זמן ללמוד, אמרתי לבטל.
דוד אמסלם: אם יש משהו שלדעתי לא נכון זה אגרת השמירה, ואני אסביר גם מדוע.
דוד אמסלם: אני מתייחס לכל הסיפור הזה לא מההיבט של השיטור המשולב.
<רותם פלג: מבחינתך זה פרויקט מוצלח.
דוד אמסלם: כן, אהלן וסהלן.
דוד אמסלם: אם זה חינם, תעשו, הכול בסדר.
<רותם פלג: זה לא חינם.
דוד אמסלם: אני בא מזווית האגרה.
דוד אמסלם: אגרת השמירה צריכה להסתלק מן העולם.
דוד אמסלם: אזרח רגיל קם בבוקר, יוצא לעמל כפיו, משלם למדינת ישראל מס הכנסה, ביטוח לאומי, מס בריאות, ועוד כל מיני אגרות אחרות, וכשהוא צריך קצת ביטחון ברחוב שלו, אומרים לו: תקשיב טוב, תשלם עוד אגרה, ביטחון, אגרת שמירה.
דוד אמסלם: אמרתי שהאגרה היחידה שעדיין חסרה לי זו אגרת הליכה על המדרכה.
דוד אמסלם: עוד מעט זה גם יגיע לפה.
דוד אמסלם: תשלם ארנונה, תשלם הכול, אתה רוצה לדרוך על המדרכה, תשלם אגרה.
דוד אמסלם: חשבתי שזה דבר לא נכון ציבורית.
דוד אמסלם: חסר כסף – תעלו מס הכנסה.
דוד אמסלם: זה דברים אחרים.
דוד אמסלם: זה לגיטימי, אפשר להתווכח.
דוד אמסלם: לכן אז חשבתי שזה לא נכון.
דוד אמסלם: התחלתי לפעול בכיוון ובאו ראשי הרשויות ואמרו לי: דודי, אתה צודק.
דוד אמסלם: הטענה דרך אגב היא לא לרשויות, היא למדינה.
<רותם פלג: האגרה היא חלק ממנגנון המיסוי של הרשות המקומית.
דוד אמסלם: אני מסביר ברמה העקרונית.
דוד אמסלם: ראשי הרשויות נקלעו לזה בלית ברירה.
דוד אמסלם: הם הבינו שהמדינה עומדת מנגד ולא עושה כלום, יש להם בעיה של ביטחון בעיר שלהם, הם לקחו יוזמה ופעלו.
דוד אמסלם: אין להם ברירה.
דוד אמסלם: בסופו של דבר אין ואקום, אתם יודעים.
דוד אמסלם: כשגוף אחד לא עושה את עבודתו, מישהו אחר נאלץ לעשות את זה, מה לעשות.
דוד אמסלם: לא היו להם מקורות, לכן הם יצרו את האנדרוגינוס הזה, אבל בוודאי אף ראש עיר לא אומר לי: תשמע, דודי, האגרה הזאת היא הכי צודקת בעולם.
דוד אמסלם: הוא אומר: תשמע, אין לי ברירה, דודי.
דוד אמסלם: אם אני אבטל, יש עיר אחת שלמשטרה יש ניידת אחת ולראש העיר באגרה הזאת יש עוד חמש ניידות, המשטרה מתקשרת אליו ואומרת לו: תעשה טובה, שלח ניידת.
דוד אמסלם: ברור לי שאם אני ראש העיר, אני אחראי כלפי התושבים שלי, קודם כול.
דוד אמסלם: גם אם הרשויות האחרות לא עושות את התפקיד שלהן, אני רוצה קודם כול לדאוג להם, אחרי זה אני אריב.
דוד אמסלם: כשהבנתי שהם צודקים, אמרתי: נעשה הארכה לעוד שנתיים, ובמסגרת השנתיים האלה נריב עם הממשלה כדי שתיתן את הביטחון לתושבים ותתקצב את זה כמו שצריך, כמו שהיא מתקצבת את הצבא.
דוד אמסלם: דרך אגב, אולי הצבא יעשה אגרת צבא?
דוד אמסלם: יש לו 65 מיליארד שקל, לא מספיק, נעשה אגרה.
<רותם פלג: קוראים לזה "מס הכנסה ומע"מ".
דוד אמסלם: גם פה קוראים לזה "מס הכנסה ומע"מ".
דוד אמסלם: עוד מעט נתקשר למשטרה, יגידו שלח שוטר – אין בעיה, לך תשלם את האגרה, נשלח לך שוטר.
דוד אמסלם: אנחנו קרובים לשם, דרך אגב.
<יואל הדר: עד שביטלנו את האגרות של הכבאות, אתה רוצה עכשיו - - -
<יואל הדר: אפילו בזכות אדוני הצלחנו לבטל.
דוד אמסלם: לכן אני חושב שנכון כרגע, בשלב הזה, אנחנו נמצאים באותה דילמה כמו שהיינו לפני שנתיים, בדיוק אותו סיפור.
דוד אמסלם: בוודאי ובוודאי אני לא חושב שצריך לעשות את זה הוראת קבע.
דוד אמסלם: צריך להעלים את זה, אבל עד שנעלים – דרך אגב, אני רוצה שכל יושב-ראש יתמודד עם זה, כי הוא מבין את האבסורד שקורה – אני לא אסכים לעשות את זה כהוראת קבע ולא לשלוש שנים, גם שנתיים זה הרבה.
דוד אמסלם: במסגרת השנתיים האלה אני מקווה שנפתח דו-שיח, אני והחברים שלי עם הממשלה.
דוד אמסלם: האמת היא שזה ברח לי מהראש, אחרת הייתי מעלה את זה בדיון על תקציב 2018-2017.
דוד אמסלם: זו סוגיה שחייבים לחתוך אותה ולפתור אותה, זה לא יכול להמשיך כך.
<רותם פלג: אגרת השמירה – אומנם אחד הנושאים שהיא יכולה לממן, היא יכולה לשמש גם לזה.
<רותם פלג: זה לא רק לזה, אלא זה לנושאים אחרים.
<רותם פלג: דבר שני, זו הוראת שעה שגם כך יש לך - - -
דוד אמסלם: אגרת השמירה לא יכולה לבוא לכיבוד עירוני.
<רותם פלג: היא לא יכולה לבוא לכיבוד עירוני, אבל היא יכולה לבוא לשימושים אחרים בנושא הביטחון האישי ברשות המקומית, לאו דווקא שיטור עירוני.
<רותם פלג: דבר שני, צריך לציין שביוזמת השר, החל מ-2016 ואילך, אנחנו משתתפים גם בעלות של הרשויות המקומיות, כמובן ברשויות החלשות יותר, בין 25% ל-35% על החלק שלהם, מה שאומר שאפקטיבית אני מגיע בין 75% ל-85% מכלל עלות המערך, כך שלרשות המקומית בסך-הכול נשאר חלק יחסית קטן.
<רותם פלג: הקשירה הזאת בין שני הדברים, אני חושב שהיא לא נכונה.
<רותם פלג: אפשר לנהל את הדיון על אגרת השמירה בלי קשר לחוק השיטור העירוני, זו הוראת שעה נפרדת.
<רותם פלג: אפשר לנהל את הדיון בלי קשר למה שקורה פה.
דוד אמסלם: זה הא בהא תליא.
דוד אמסלם: פתחתי ואמרתי: אם זה היה בחינם, תביא שניים, אין בעיה.
דוד אמסלם: אני מניח שאם זה היה בחינם, לא היה פה דיון בכלל.
<רותם פלג: מה זה בחינם?
<רותם פלג: החלק של המדינה ממומן כולו על-ידי המדינה, אף אחד לא גובה עליו כסף מהרשויות המקומיות.
<רותם פלג: בחלק של הרשות המקומית המדינה משתתפת בין 25% ל-35%, כך שבטח אגרת השמירה לא מממנת אותי.
דוד אמסלם: החלק של המדינה, הוא בוודאי של המדינה.
דוד אמסלם: על זה היה אומר הגשש: תודה רבה, איפה לשכת השר?
דוד אמסלם: זה המקור, זו הבעיה, אנחנו נעשה גזור-הדבק לשנתיים הקרובות - - -
<יואל הדר: אם אפשר, לא לשנתיים.
דוד אמסלם: כבר אמרת לי - - -
<יואל הדר: לא, לא אמרתי.
<יואל הדר: אנחנו צריכים לסוף שנה.
<יואל הדר: או לסוף 2018, או לסוף 2019, כי זה יוצר לנו בעיה עם ההסכמים מול הרשויות.
דוד אמסלם: אנחנו ב-2017, נעשה את זה לסוף 2018, אחרי שנתיים.
<יואל הדר: עדיף מאשר עד פברואר.
דוד אמסלם: שנתיים פחות חודש, זה טוב לך?
עבדאללה אבו מערוף: עוד חודשיים אפילו יותר טוב.
דוד אמסלם: נאריך עד ה-31 בדצמבר 2018, ועד אז אני מקווה גם לשבת עם האוצר וגם עם השר לביטחון פנים וגם עם יושב-ראש השלטון המקומי ולטכס עצה איך אנחנו מסדרים את זה מתקציב ממשלתי.
<יואל הדר: תהיה מוכן לעשות שינוי במבנה שלא נצטרך על כל רשות חדשה להגיע לפה?
דוד אמסלם: אני חושב שכאן אתם יכולים לפעול בלי לבוא לוועדה.
<רותם פלג: לפחות את זה נתקן.
<יואל הדר: לפחות את זה נתקן, כי אחר-כך בכל פעם אנחנו צריכים לרוץ לפה - - -
דוד אמסלם: לרוץ לפה זה לא רע.
דוד אמסלם: אתה אומר את זה כאילו אתה סובל.
<יואל הדר: אני רוצה לרוץ אחרי דברים אחרים.
<רותם פלג: יש פרוצדורה יומיומית - - -
דוד אמסלם: בכל כמה זמן?
דוד אמסלם: אתה הרי לא עושה את זה ברמה יומית, אתה עושה את זה ברמה השנתית.
דוד אמסלם: יש לך תקציב דו-שנתי, ממילא לא תמצא עוד כמה לירות בעוד כמה זמן ותביא עכשיו איזה עוד שוטר.
<רותם פלג: יש רשויות שיוצאות ורשויות שנכנסות.
דוד אמסלם: אני אקדיש לעניין.
דוד אמסלם: עידו, מה אתה אומר?
<יואל הדר: זה יותר קל מחוק ההסדרה.
<עידו בן יצחק: שם אני לא צריך לחוות את דעתי לשמחתי.
<עידו בן יצחק: אני אתחיל אולי מהסוף, בהמשך למה שרותם אמר לגבי אגרת השמירה.
<עידו בן יצחק: הוא צודק במובן הפורמלי שמדובר בחוק אחר, אבל במובן המהותי יש קשר בין הדברים, משום שרשויות מקומיות מסוימות משתמשות באגרת השמירה כדי לממן את החלק שלהן בשיטור העירוני.
<עידו בן יצחק: מה יוצא מכל הסיפור הזה?
<עידו בן יצחק: הרי השיטור העירוני – אני שם בצד את הנושא של תפקידו בעבירות איכות חיים, שכאן אין ספק שזה חלק אינהרנטי מתפקידה של הרשות המקומית – נוסף לַתפקיד של עבירות אלימות, שזה תפקיד שהוא תפקיד קלאסי של המשטרה, אבל ניתן עכשיו לפקחים של הרשות המקומית.
<עידו בן יצחק: כל עוד זה במשטרה, מטבע הדברים, התקציב של הדבר הזה, האזרחים מממנים ממס ההכנסה שלהם, ברגע שזה עובר לרשות ונדרשים לסייע עם עבודה נוספת, מה שיוצא מזה שאנשים נדרשים לשלם אגרה על ביטחונם האישי, ולכן יש בעיה עם העניין הזה, ולכן יש בעיה עם גביית אגרה כדי לממן את מערך השיטור העירוני.
<עידו בן יצחק: לגבי העניין הספציפי.
<עידו בן יצחק: אחד הדברים המרכזיים שחשבנו שיהיו בעייתיים, עוד כשנחקק החוק, הוא החשש שרשויות מקומיות חלשות, יהיה להן יותר קשה להשתלב במערך הזה בגלל הקשיים התקציביים.
<עידו בן יצחק: אין לי דעה בעד או נגד להשארת הצורך של אישור הוועדה, אבל צריך כן להביא בחשבון שיש רשויות – גם מהדיווח של המשרד לביטחון פנים זה עולה – יש רשויות מקומיות, מנו את קלנסואה, את טירה, את בית שמש, את סח'נין, את קריית גת, לא במקרה רובן במגזר הערבי - - -
<יפרח דוכובני: נס ציונה
<עידו בן יצחק: נס ציונה לא בגלל בעיות כלכליות.
<רותם פלג: נכון, כי זה לא רק בגלל בעיות כלכליות.
<קריאות: נס ציונה.
<קריאות: זיכרון יעקב לדוגמה.
<עידו בן יצחק: מי שלא רוצה, אין לי בעיה עם זה.
<עידו בן יצחק: אני מדבר על בעיות כלכליות.
עבדאללה אבו מערוף: זה כלכלי-חברתי, לא רק כלכלי.
עבדאללה אבו מערוף: המצב הסוציו-אקונומי בפנים.
דוד אמסלם: חבר'ה, תנו לו לסיים.
עבדאללה אבו מערוף: זה מה שיש שם.
עבדאללה אבו מערוף: אתם עושים ההפך.
דוד אמסלם: תנו ליועץ המשפטי - - -
<עידו בן יצחק: אולי קלנסואה וקריית-גת מאוד רוצות שלתושבים שלהן יהיה ביטחון אישי כמו אצל השכנות שלהן, אבל הן לא יכולות לעמוד בזה.
עבדאללה אבו מערוף: גם סח'נין.
<קריאה: - - - לחזור.
<יפרח דוכובני: קריית גת היתה בפנים והיא רוצה לחזור - - -
דוד אמסלם: חבר'ה, הוא נתן דוגמה.
<עידו בן יצחק: אני מתבסס על דברים שאתם אמרתם.
דוד אמסלם: חבר'ה, הוא נותן כדוגמה את קריית גת.
דוד אמסלם: לא קריית גת – קריית מלאכי.
עבדאללה אבו מערוף: העניין הוא עקרוני.
דוד אמסלם: הבעיה היחידה שעידו מציג שהביטחון זה דבר בסיסי לאזרח.
דוד אמסלם: אזרח קם בבוקר, דבר ראשון חוץ מאוויר, קצת מים ולחם, מבקש ביטחון מהמדינה.
דוד אמסלם: הוא אומר שזה לא תלוי תקציב.
דוד אמסלם: אני צריך לקבל ביטחון ביישוב שלי בדיוק כמו אחד בקריית גת וכמו אחד בקלנסואה, זה לא משנה, אנחנו אזרחים.
דוד אמסלם: ברגע שזה תלוי תקציב, מתחילה בעיה.
<רותם פלג: בגלל זה עשינו את המהלך האחרון שמשתתף בעלויות.
דוד אמסלם: רותם, אתה הבנת את הרעיון?
דוד אמסלם: זה לא שאלה תשובה.
דוד אמסלם: הוא העלה משהו יסודי, הגיוני ונכון.
<עידו בן יצחק: אני לא יודע עד כמה, כשמובאים היישובים האלה, עד כמה יש פה אלמנט נוסף, אבל בכל מקרה, יש פה אמות מידה שהציע המשרד לביטחון פנים לעגן אותן בחוק.