GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: הרי אם האחריות שלכם, אז הם מחוץ לתמונה, אתם אחראים ללכת ולעשות ביקרות בכל בתי הספר.
דוד אמסלם: או שהאחריות היא של הרשות והיא צריכה להזמין אתכם, אלה שני דברים שונים.
<קרן גלאון: אני חושבת שאין הכרעה לכאן או לכאן.
<קרן גלאון: הביקורת שלנו לא מותנית בהזמנה.
<קרן גלאון: מצד שני, אנחנו מצפים שהבעלים של הכנס יהיה אחראי - - -
דוד אמסלם: אם הביקורת לא מותנית בהזמנה למה אתם לא נותנים להם את האישור גם אם הם לא משלמים?
דוד אמסלם: תנו להם את האישור אם זה בטיחותי ואחרי זה תתבעו אותם.
<קרן גלאון: העניין שזה מייצר הליכים מאוד יקרים מסורבלים ומיותרים.
דוד אמסלם: אני לא שואל סתם, אם האחריות שלהם, אתם אומרים, אנחנו נותנים להם שירות.
דוד אמסלם: אנחנו משלמים אגרה בגין השירות ולכן, אם הם לא ישלמו לנו, אנחנו לא ניתן את השירות הזה.
דוד אמסלם: כמו שוטר בשכר, כמו כבאי בשכר.
דוד אמסלם: אבל אם האחריות היא שלכם, אתם גובים תשלום עבורה אז האחריות היא שלכם ואתם צריכים בעצם לתת להם את השירות ואחרי זה לתבוע אותם כמו כל אחד.
<קרן גלאון: נבחין בין הכלל לחריג.
דוד אמסלם: זה כמו ארנונה.
דוד אמסלם: אם אני צריך לשלם ארנונה ואני לא משלם לעירייה, העירייה ממשיכה עדיין לפנות לי את האשפה, לא אומרת לי אם אתה לא משלם ארנונה אני לא מפנה את האשפה, אבל תובעת אותי.
דוד אמסלם: אם זה היה תלוי אשפה, אז היא הייתה אומרת לי, אתה לא משלם אז אני לא מפנה לך.
<קרן גלאון: יש מצבים לכאן ולכאן.
<קרן גלאון: אנשים נדרשים לאישורים האלה כדי להתקדם בתכניות בניה.
<קרן גלאון: יש מצב שגם הם צריכים את האישור.
<קרן גלאון: אנשים נדרשים לצורכי ביטוח.
<קרן גלאון: אנשים צריכים את האישורים האלה לצורכי רישוי עסקים.
דוד אמסלם: את לא עונה לי את התשובה, אבל בואו נתקדם.
<יוחאי וג'ימה: זה לא רק ביקורת בזמן הבניה, זה גם ביקורת תוך כדי.
<קרן גלאון: יש סוגים שונים של ביקורות.
דוד אמסלם: אני לא נכנס לכל האספקטים של הביקורת.
דוד אמסלם: היא אמרה, היות ואתם מחויבים לביקורת לכן אתם אמורים לתקצב את עצמכם פעם בשנה, הם יכולים לבוא חמש פעמים בשנה.
<יוחאי וג'ימה: בתי ספר לא מחויבים בביקורת שנתית, במשרד החינוך יש צ'ק ליסט שלם שאנחנו אמורים לתת להם בנושא בטיחות, ברגע שהקמנו את המבנה יש אישור של רשות כיבוי אש, אז הוא קיים.
דוד אמסלם: אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע, זה לא הדיון שלנו.
<יוחאי וג'ימה: זה הכסף הגדול.
דוד אמסלם: אני כרגע לא נכנס לסיפור של הבטיחות של בתי הספר מול הכיבוי.
דוד אמסלם: מה התכנית, איך זה עובד ומה התקנות של בתי הספר.
דוד אמסלם: תשבו אתם על זה.
דוד אמסלם: זה לא הסיפור שלנו כרגע להסדיר את זה.
דוד אמסלם: אני רק אמרתי משהו עקרוני בתפיסת העולם במבנה החשיבתי של כל התקנות.
דוד אמסלם: לא קבלתי תשובה אבל בואו נתקדם.
<עידו בן יצחק: (1) אגרת בסיס - 145 שקלים.
דוד אמסלם: מה זה אגרת בסיס?
<קרן גלאון: ברגע שיש ביקורת במקרקעין קודם כל הסכום הבסיסי המינימאלי הוא 145 שקלים.
דוד אמסלם: מה שנקרא, הזמנת את הטכנאי, קודם כל תשלם 145 שקלים.
<קרן גלאון: סכום מינימום.
דוד אמסלם: ואחרי זה?
<קרן גלאון: עד 100 מטר ללא חיוב נוסף.
דוד אמסלם: מעל 100 מטר?
<עידו בן יצחק: מעל 100 מטר - 500, לכל 100 מטר נוספים או חלק מהם - 116 שקלים.
דוד אמסלם: איך הגעתם ל-116?
<קרן גלאון: זה התעריף של היום, לא שינינו אותו.
דוד אמסלם: זה צמוד למשהו?
<קרן גלאון: צמוד למדד.
<יוחאי וג'ימה: אם זה 4,000 מ"ר לצורך העניין, במכפלות של 100 זה 116 כפול 40.
דוד אמסלם: יש בסיס, תוסיף 145.
<יוחאי וג'ימה: 145 ועוד 40 כפול 116.
<עידו בן יצחק: עד 500 מטר - - -
דוד אמסלם: אני כרגע לא עושה את החשבונאות.
דוד אמסלם: לא באתי להסדיר כרגע את החשבונאות שלך.
דוד אמסלם: נראה לך שכל אחד יבוא לפה ואני אגיד לו לעשות את החשבון.
דוד אמסלם: גם החשבון שלך לא נכון.
דוד אמסלם: אם יש לך 4,000 אתה מחלק את זה ל-500 מטרים לא ל-100 כי עד 500 מטרים זה אותו תעריף.
דוד אמסלם: מ-100 עד 500.
דוד אמסלם: אז אתה מחלק ל-500, זה יוצא 8, תכפיל ב-116 פלוס 145 זה החשבון.
דוד אמסלם: אם גבו ממך יותר תלך ותדבר אתם.
<קרן גלאון: זה התעריף שקיים היום.
<עידו בן יצחק: מעל 100 מ"ר ועד 500 מ"ר, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם – 116 שקלים.
<עידו בן יצחק: מעל 500 מ"ר ועד 2,000 מ"ר, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם – 104 שקלים.
<עידו בן יצחק: מעל 2,000 מ"ר, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם - 69 שקלים.
דוד אמסלם: עכשיו תעשה את החשבונות.
<עידו בן יצחק: (ב)
<עידו בן יצחק: על אף האמור בפרט (1)(א), עלה השטח שאינו מבונה במקרקעין על 4,000 מ"ר, לא יובא לצורך חישוב האגרה, השטח שאינו מבונה שאין בו מטען אש ואינו נדרש במענה של אמצעי כיבוי.
דוד אמסלם: אם השטח המבונה עלה מעל 4,000 מטר?
<קרן גלאון: לא המבונה, הפתוח.
דוד אמסלם: יש לכם תעריף על שטח מבונה ועל שטח לא מבונה?
<קרן גלאון: התעריף הוא במה שקראנו עד עכשיו, ככל שהשטח שאנחנו גובים עליו גדל, התעריף יורד פר 100 מטרים.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע על השטח המבונה.
<קרן גלאון: על שטח מובנה אנחנו גובים תמיד על כל השטח.
דוד אמסלם: כל התעריפים שדובר עכשיו הם תעריפים של שטח מבונה.
<קרן גלאון: זה שטח המקרקעין.
<קרן גלאון: אם אנחנו באים לעסק, הבדיקה שלנו גם בשטח המבונה וגם ברחבות האחסון וגם בפתחי היציאה וגם בעשבייה מסביב, הבדיקה היא של כל העסק.
דוד אמסלם: עד עכשיו זה היה על מה?
דוד אמסלם: על השטח המבונה או על שטח המקרקעין?
<קרן גלאון: על שטח המקרקעין.
דוד אמסלם: פה זה על שטח המקרקעין, ללא קשר כרגע לבניין.
<קרן גלאון: עכשיו אני אסביר למה בא הסעיף הזה, המטרה שלו היא להקל על שיטת החישוב.
<קרן גלאון: מה שקרה הוא שהגבייה הייתה לאורך השנים על כל שטח המקרקעין.
<קרן גלאון: היו שני פסקי דין על מקומות מאוד חריגים שהם מקורות ורפא"ל, ששטח המקרקעין שלהם אדיר ויש הרבה שטחי בור.
דוד אמסלם: נשמע סביר והגיוני.
דוד אמסלם: אבל לא נשמע לי סביר למה אתם לוקחים על שטח המקרקעין?
<קרן גלאון: אמרו שבמקומות שהשטחים הפתוחים שלהם מאוד גדולים אל תגבו על כל שטח המקרקעין, אפילו שאתם עושים סיור ובודקים, זה לא סביר.
<קרן גלאון: קבלנו את ההמלצה הזאת אבל שיטת החישוב שהוצעה באותם פסקי דין שלפיה אנחנו מחשבים היא שיטת חישוב בלתי אפשרית.
<קרן גלאון: פסקי הדין דברו על רדיוס סביב כל ברז כיבוי.
<קרן גלאון: זאת אומרת רדיוס של 50 מטרים, פאיr בריבוע כפול 50 מטרים - - -
דוד אמסלם: פסק הדין קבע גם איך מחשבים?
דוד אמסלם: זה בסמכות בכלל של פסק הדין?
דוד אמסלם: זה של הכנסת.
דוד אמסלם: השופט החליט על דעת עצמו מה זה רדיוס וכמה?
דוד אמסלם: או שהוא אמר לכו תסדירו את זה בכנסת?
<קרן גלאון: עכשיו אנחנו מסדירים.
<קרן גלאון: הייתה לאקונה בתקנות.
<קרן גלאון: שיטת החישוב הזאת של רדיוס 50 מטר סביב כל ברז כיבוי זה פאי r בריבוע, זה 7,000 מטרים לכל ברז, יצאה יותר מזיקה מאשר מועילה.
<קרן גלאון: מה שאנחנו אומרים זה כך, אם אתה עסק, שזה מרבית הנכסים במדינת ישראל, אם אתה נכס שהשטח הפתוח שלו סביר ביחס למבונה אז בסך הכול אנחנו בודקים את כל השטח, אתה מאחסן בשטח, אתה חונה בשטח, משתמשים בו ולכן אנחנו לא נכנסים לשיטות חישוב מתוחכמות ומחשבים את כל המקרקעין.
<קרן גלאון: אבל אם יש לך שטח פתוח גדול, זאת אומרת השטח הפתוח הוא מעל המטרים שקבענו, פה אנחנו מתחילים בחישוב פרטני לפי מפות מדידה, איפה יש אמצעי כיבוי בשטח ואיפה אין אמצעי כיבוי בשטח.
<קרן גלאון: המטרה היא שעסקים שיש להם שטח פתוח גדול לא ישלמו על כל המקרקעין אבל בנוסחה הרבה יותר טובה ממה שהיה עד היום.
<נתנאל היימן: לגבי הסעיף הזה והסעיף הקודם, אומרים במקום שאין בו מטען אש ואינו נדרש במענה.
<נתנאל היימן: זאת אומרת מקום שאין בו כלום.
<נתנאל היימן: מקום שאין בו כלום, למה להתחיל ב-4,000 מטר?
<נתנאל היימן: אם אין שם כלום זה כבר מ-1,000 מטר הם לא צריכים לבדוק אותו.
<קרן גלאון: הניסיון שלנו מראה שאין - - -
<נתנאל היימן: אני מבין את הניסיון, אבל אם יש שם - - -
<קרן גלאון: זה פשוט מסרבל.
דוד אמסלם: אני מציע שנתקדם.
דוד אמסלם: אני בכלל לא מבין למה הם גובים על שטח פתוח.
דוד אמסלם: אבל אני כרגע לא בא לשנות את כל המבנה.
דוד אמסלם: המטרה שלי היא לבטל את האגרות המבצעיות.
דוד אמסלם: על הדרך הם עשו קצת סדר.
דוד אמסלם: אני כרגע לא נכנס לסיפור הסדר, יחסית לעיוותים בעבר.
דוד אמסלם: יכול להיות שחלק הם סדרו וחלק פחות, זה פחות מטריד אותי כרגע, אני רק לא רוצה שיוחמר המצב.
דוד אמסלם: לכן השאלות שלי היא בעצם איזה בדיקה יש בשטח בור?
דוד אמסלם: למה צריך בכלל, גם אם הוא 100 מטר?
דוד אמסלם: אבל אני לא שם כרגע.
<דניאל מיכה עברי: דני ממרכז המועצות האזוריות, לצורך העניין הזה בית ספר טיפוסי אצלנו במועצות האזוריות מקבל 25 דונם.
<דניאל מיכה עברי: שטח מבונה של 3,000 מ"ר.
<דניאל מיכה עברי: אז יש הבדל בערך פי עשר ביחס של שטח מבנים במועצות אזוריות לעומת - - -
<קרן גלאון: מצוין, זה בדיוק מה שאנחנו מנסים להסדיר.
דוד אמסלם: המצב שלכם טוב אם כך, יש לכם מגרשים, כדורגל, כדורסל, הכול טוב.
<נתנאל היימן: הערה אחרונה לגבי הסעיף הקודם.
<נתנאל היימן: סעיף (ד) מעל 2,000 מטר, אין פה תקרה.
דוד אמסלם: אין תקרה.
<נתנאל היימן: לא הבנתי מה ההבדל בשירות בין 10,000 מטר ל-13,000 מטר.
<נתנאל היימן: לדעתנו צריכה להיות תקרה שתקבל רף של סכום כספי מסוים.
דוד אמסלם: הם מדברים כרגע מ-2,000 מטר ומעלה.
<נתנאל היימן: עד אין סוף.
<נתנאל היימן: עד ה-25,000 שלו.
דוד אמסלם: הרי בסוף יש סוף לקרקע, זה לא עד אין סוף.
דוד אמסלם: אם יש לך מפעל שיש בו 20,000 מטר, אז זה 20,000 מטר מבחינתם.
דוד אמסלם: אין לי בעיה שאין תקרה.
דוד אמסלם: התקרה היא המצב בפועל.
דוד אמסלם: הבעיה שלי היא אחרת, מה שאמרת קודם, זה מה יש בפנים.
דוד אמסלם: אם לטובת העניין יש למישהו 25,000 דונם, שזה קצת מעלך 2,000 מטר כידוע לך, והכול מבוניה, אז אין לי בעיה עם זה.
דוד אמסלם: יש לי בעיה אם יש 1,000 מטר ואין בו כלום.
<יוחאי וג'ימה: 25,000 דונם לא מבונה.
<יוחאי וג'ימה: אם את עושה מכפלות זה יוצא סכומים אדירים על שטח פתוח.
דוד אמסלם: אתה לא מקדם אותי.
דוד אמסלם: עניתי לו לשאלה לגבי התקרה.
<יוחאי וג'ימה: זה כן מייקר את כל העניין.
דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים על זה.
<יוחאי וג'ימה: זה בדיוק מה שצפיתי לפני יומיים, שהם יעבירו את זה.
<יוחאי וג'ימה: ידעתי שזה מה שהם יעשו, יטילו את זה עלינו.
דוד אמסלם: אמרתי שבנוסח, אם יש שינוי לרעה בתעריף שיגידו לי.
<יוחאי וג'ימה: יש שינוי לרעה.
דוד אמסלם: ממה שהקראנו.
<יוחאי וג'ימה: בית ספר שנבדק בטבעון - - -
דוד אמסלם: תקשיב לי, אני כרגע לא בא לבדוק את החשבון ספציפי של בית ספר, את זה תבדוק אתם.
דוד אמסלם: אנחנו באים כרגע לעקרונות שאנחנו מקריאים פה.
דוד אמסלם: אם תראה אגרה שהייתה אגרת בסיס 174 שקלים ואתה יודע שבחוק הקודם היה כתוב 130, אז להגיד את זה.
דוד אמסלם: אבל אל תבוא לי עם חשבון.
<יוחאי וג'ימה: אני אומר שאם לא חייבו על שטח פתוח ופתאום מחייבים על שטח פתוח, זה שינוי.
דוד אמסלם: שאלתי אם חייבתם על שטח פתוח?
<קרן גלאון: חייבנו על שטח פתוח.
<יוחאי וג'ימה: שטח עיקרי מחויב פה 4,000 מטר לבית ספר, לא מחויב פה שטח פתוח.
דוד אמסלם: או שאתה לא מבין אותי או שאני לא מבין אותך.
דוד אמסלם: אם יש בעיה ספציפית לגבי בית ספר ספציפי, שב אתם.
<יוחאי וג'ימה: זה לכל בתי הספר, לקחתי דוגמה.
דוד אמסלם: קרן אומרת שהם לא שינו את הסיפור הזה.
דוד אמסלם: לא שינו את החוק.
<יוחאי וג'ימה: אבל הם שינו.
<יוחאי וג'ימה: כתוב פה שחור על גבי לבן, 4,000 שטח עיקרי של בית ספר שמחויב באגרה, שהוא באמת לא שונה, אבל אין פה חיוב של שטח פתוח בכלל.
דוד אמסלם: אתה רוצה שהם יחייבו את בית הספר בשטח הפתוח?
<יוחאי וג'ימה: שלא יחייבו.
דוד אמסלם: יכול להיות שהם שכחו?
<יוחאי וג'ימה: הם הוסיפו פה.
דוד אמסלם: קרן, האם חייבתם עד היום אגרה בשטח פתוח?
דוד אמסלם: שיניתם משהו?
<קרן גלאון: אני חוזרת ואומרת שינינו משהו בקטנה, בשיטת החישוב לאותו פסק דין שחישב 50 מטר רדיוס.
<קרן גלאון: עשינו את הנוסחה ואמרנו, אם אין לך 4,000 מטר פתוח - - -
דוד אמסלם: שאלתי שאלה עקרונית.
<קרן גלאון: לגבי נכסים שיש להם שטח פתוח גדול - - -
דוד אמסלם: עד היום, התעסקתם גם עם השטח הפתוח לתשלומים?
<קרן גלאון: בוודאי.
<קרן גלאון: בשביל זה אלה אותם פסקי דין.
<עידו בן יצחק: לגבי ביקורת, התקנות הקיימות מדברות על ביקורת במקרקעין ששטחם במטרים רבועים, לא מדברים על מבנים.
<קרן גלאון: נכון, לכן התבקש אותו פסק דין.
דוד אמסלם: באת לפה עם כל מיני חשבונות של בתי ספר, זה לא מעניין אותי.
דוד אמסלם: אותך זה מעניין אבל אני קובע פה מה מעניין ומה לא ואתה מפריע לי כל הזמן לדבר על זה.
דוד אמסלם: אני מנסה להביא אותך לדיון ואתה כל הזמן לוקח אותי לעבודה שלך וזה פחות חשוב לי כרגע.
דוד אמסלם: אנחנו דנים כרגע על התקנות.
דוד אמסלם: אם יש פרמטר בתקנות ששונה, תגיד לי.
דוד אמסלם: אם יש בעיה בבית ספר כתוצאה מהחישובים, זה לא מעניין אותי כרגע.
דוד אמסלם: עם זה תשב אתם ותבדוק למה הם חייבו פחות או יותר או בכלל חייבו לא נכון.
<עידו בן יצחק: (ג) ביקורת גמר בנייה חוזרת.
<עידו בן יצחק: ביקורת גמר בנייה חוזרת ראשונה - ללא חיוב נוסף.
<עידו בן יצחק: ביקורת גמר בנייה חוזרת שנייה - 1/3 מהאגרה כאמור בפרט 1(א) אך לא יותר מ- 4,000.
דוד אמסלם: פה הורדתם?
<קרן גלאון: פה יש שינוי.
דוד אמסלם: כשיש שינוי תגידו לי גם בלי שאני שואל.
<קרן גלאון: חיכיתי שהוא יסיים להקריא את הסעיף.
<קרן גלאון: יש פה שינוי שלא הוסדר קודם ואני אסביר.
<קרן גלאון: ביקורת קדם בנייה זה כשאנחנו באים לבניין, למשל מגדל שבונים אותו.
<קרן גלאון: בשלב הראשון אנחנו בודקים את התכניות וכשהבניין גמור באים לראות שכל המערכות עובדות, הגלאים הרכזות וכל מה שצריך.
<קרן גלאון: התחיל מצב בפועל שהקבלנים קוראים לעובדים שלנו כמה פעמים כי הם רוצים לזרז את העניין, פעם ראשונה שלא הכול מוכן וזה יוצא הרבה פעמים.
<קרן גלאון: אנחנו אומרים כך, תקראו לנו כשהכול גמור ואם לא, פעם שנייה אנחנו באים בחינם.
<קרן גלאון: בפעם השלישית שאנחנו באים זה שליש מהאגרה ולא יותר מ-4,000 שקלים ומהפעם הרביעית אתם כבר משלמים.
<קרן גלאון: יש לנו שמיכה קצרה ואנחנו לא יכולים - - -
דוד אמסלם: זה רק מבקשה של המזמין, לא כתוצאה מיוזמה שלכם.
<עידו בן יצחק: ביקורת גמר בנייה חוזרת, שאינה כאמור בפרט 1(ג)(1) או 1(ג)(2), אגרה כאמור בפרט 1(א).
<עידו בן יצחק: (2) חוות דעת מפקח בטיחות אש – (א) חוות דעת מפקח בטיחות אש, ראשונה, שאינה בנושא כאמור בפרטי משנה (ב) עד (ד) או בפרט 3: (1) אגרת בסיס - 174.
דוד אמסלם: מה זה חוות דעת?
<קרן גלאון: בדרך-כלל לתכניות בנייה.
<קרן גלאון: אדם רוצה לבנות מגדל חדש או בניין חדש בשביל לקבל היתר בניה הוא צריך לעבור בכבאות.
דוד אמסלם: זו חוות הדעת.
דוד אמסלם: לפני כן מה זה היה?
<קרן גלאון: זו הייתה ביקורת בשטח.
דוד אמסלם: אגרת בסיס 174 שקלים.
<עידו בן יצחק: (2) נוסף על הסכום הקבוע בפרט 2(א)(1): (א) עד 100 מ"ר שטח מבונה - ללא חיוב נוסף.
<עידו בן יצחק: (ב) מעל 100 מ"ר ועד 5,000 מ"ר שטח מבונה, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם -145.
<עידו בן יצחק: (ג) מעל 5,000 מ"ר שטח מבונה, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם - 87.
דוד אמסלם: זה גם מה שהיה?
<קרן גלאון: מפה זה תתי נושאים שלא הוסדרו ואנחנו מבקשים להסדיר אותם.
<קרן גלאון: הכול היה ומסעיף (ב) אלה תתי נושאים שנכנסו לסעיף הכללי ועכשיו אנחנו נותנים לזה מענה ייחודי.
<עידו בן יצחק: חוות דעת מפקח בטיחות אש, ראשונה שעניינה תוספת בנייה למבנה קיים במקרקעין, שלא שינתה את ייעוד המבנה או את הגדרת הבניין לפי גובהו לפי תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר תנאיו ואגרות), התש"ל- 1970, וששטח התוספת בבקשה קטן מ 40% השטח הבנוי הקיים; אם האגרות המפורטות להלן יחולו רק לגבי שטח התוספת ושטח המבנה ששונה, אם שונה.
<עידו בן יצחק: אגרת בסיס - 350.
דוד אמסלם: אתם מדברים על תוספת הבנייה.
דוד אמסלם: אם זו תוספת בניה למה אתם בכלל נותנים תקרה של 40%?
<קרן גלאון: או לדוגמה אם זה שינה את גובה המבנה מבניין נמוך לבניין גבוה.
<קרן גלאון: מפה אנחנו בודקים את המבנה.
<קרן גלאון: מהתחלה סידורי הבטיחות צריכים להיות, לא רק על התוספת.
דוד אמסלם: אני מנסה להבין את ההיגיון.
דוד אמסלם: עד 40% אנחנו באים לבדוק רק את ה-40%, אבל מעל ה-40% אנחנו צריכים לבדוק את כל הקומפלקס שוב.
<קרן גלאון: מתחת ל-40% אנחנו גם בודקים את הכול אבל ברמה מאוד שטחית.
<קרן גלאון: בודקים אבל לא רוצים לגבות על זה.
<קרן גלאון: מעל 40% אנחנו בודקים הכול ברמה מעמיקה ולכן אנחנו גובים על זה.
דוד אמסלם: ההתייחסות שלכם לתוספת הבנייה.
דוד אמסלם: גם במסגרת תכנית התוספת של הבניה, ההיתר, אתם גם במסגרת סבב התחנות.
דוד אמסלם: אתם נותנים התייחסות גם לתוספת?
דוד אמסלם: כשבן אדם בא ומבקש היתר בניה על תוספת בניה אז יש לו מסלול תחנות.
דוד אמסלם: הכיבוי בוחן את כל התכנית הוא לא אומר אם הבאת לי 40%, שבע קומות, בכל מקרה יש לך 30 קומות אז עזוב, הוא אמור לבחון את כל הקומפלקס.
דוד אמסלם: אז למה יש הפרדה בין 40% לזה?
דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין את זה.
<קרן גלאון: כדי להקל על הציבור, אנחנו תמיד בודקים את כל התכנית.
<קרן גלאון: אבל אם התוספת קטנה מ-40%, הבדיקה של מה שהוא לא בתוספת של הקיים היא בדיקה יותר פשוטה.
דוד אמסלם: אני חושב שזה לא נכון מבחינה הגיונית.
<קרן גלאון: זה מה שאומרים אנשי המקצוע, שרוצים גם להקל.
<קרן גלאון: נוצר מצב שאדם רצה להוסיף שני חדרים וחויב בחלק מהתחנות על כל הבית.
<קרן גלאון: אנחנו לא רוצים את האבסורד הזה.
דוד אמסלם: לא לשם אני מכוון.
דוד אמסלם: אני אומר, כשאתה קובע 40% באופן שרירותי, ברור שזה באופן שרירותי.
דוד אמסלם: יש תוספת של 100% שלא משפיע על כלום ויש 10% שמשפיע על כל הבניין.
דוד אמסלם: זה קטע מקצועי לא נכון.
<קרן גלאון: ברור שבסוף צריך להיות קו חיתוך והיו הרבה ויכוחים אם זה 40%?
<קרן גלאון: 50% או 60%.
דוד אמסלם: אם זה היה משנה את תכנית הכיבוי באזורים הישנים אז אתם צודקים.
דוד אמסלם: אם זה לא משנה את תכנית הכיבוי באזורים הישנים אז אתם לא צודקים, זה כמעט כמו החדשים.
<קרן גלאון: הניסיון המקצועי מראה שאם משתנה ייעוד המבנה בוודאי שזה משנה ולכן זה מוחרג.
<קרן גלאון: אם משנה גובה המבנה זה מוחרג.
<קרן גלאון: הניסיון המקצועי מראה שמעבר לזה, תוספת של מעל ל-40% כבר משנה - - -
<קריאה: אנחנו שמים לב שיש פה ייקור של התעריף, למה?
<קרן גלאון: חשוב לי להסביר שאין פה ייקור של התעריף.
<קרן גלאון: התעריפים שכתובים אחר-כך ב-(ב) וב-(ג) אתם רואים שאלה אותם תעריפים שהיו בעמוד הקודם ללא חיוב נוסף וכן הלאה.
דוד אמסלם: אגרת בסיס שונתה?
<קרן גלאון: יש ייקור קטן באגרת בסיס.
<קרן גלאון: הסעיף הזה כשלעצמו הוא הקלה משמעותית לאזרחים.
<הילה זהבי: על חשבון הרשויות.
<קרן גלאון: להפך, גם הקלה לרשויות.
<קרן גלאון: אם אדם מביא מבנה חדש לגמרי לבניה, רשות או אדם פרטי, כך אדם שרוצה לבנות, הוא משלם 174 שקלים אגרת בסיס ואחר-כך לפי 100 מטר, 145 ו-87.
<קרן גלאון: אבל אם אדם מביא רק תוספת בנייה, יש פה הכרעה שאומרת שהוא לא משלם על כל המבנה הוא משלם רק על התוספת אבל אגרת בסיס היא 350 במקום 174 כי עדיין יש לנו בדיקה , כמו שצוין, על כל התכנית.
דוד אמסלם: אני שואל לגבי מה שהיה בעבר.
<קרן גלאון: זה סעיף שלא היה בעבר, סעיף חדש והייתה מחלוקת.
<קרן גלאון: יש מקומות שגבו על כל הבניין מהתחלה, יש פה הקלה משמעותית והכרעה.
<קרן גלאון: לא גובים על כל הבניין, גובים רק על התוספת, אגרת בסיס מעט יותר גדולה.
דוד אמסלם: את אומרת כמו אצל הגששים.
דוד אמסלם: נתנו להם הנחה במטראז' והעלינו להם את אגרת הבסיס.
<קרן גלאון: ב-120 שקל.
דוד אמסלם: 120 שקלים זה הרבה כסף.
<קריאה: אנחנו מדברים רק על 100 המטרים הראשונים בתוספת.
<קריאה: כל המכפלות הם לא לפי התעריף הזה.
דוד אמסלם: דברתי רק על אגרת הבסיס.
דוד אמסלם: אגרת הבסיס היא לא פונקציה של גודל.
<קריאה: בסוף האגרה זה הסכום שבשוליים.
דוד אמסלם: בסוף הכול בשוליים, השאלה היא בעיני המתבונן ובעיני המשלם והמקבל.
דוד אמסלם: למקבל זה בשוליים למשלם זה הרבה.
<עידו בן יצחק: נוסף על הסכום הקבוע בפרט 2(ב)(1) עד 100 מ"ר שטח מבונה בתוספת או בשינוי המבנה- ללא חיוב נוסף.
<עידו בן יצחק: מעל 100 מ"ר ועד 5,000 מ"ר שטח מבונה בתוספת או בשינוי המבנה, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם – 145 שקלים.
<עידו בן יצחק: מעל 5,000 מ"ר שטח מבונה בתוספת או בשינוי המבנה, לכל 100 מטר נוספים או חלק מהם – 87 שקלים.
<עידו בן יצחק: (ג) חוות דעת מפקח בטיחות אש ראשונה לתכנית מתאר לפי חוק התכנון והבנייה התשכ"ה-1965: (1) אגרת בסיס - 350 שקלים.
<קרן גלאון: גם פה חשוב לי לציין שקודם לא היה לזה תעריף מיוחד ולכן לכאורה לפי הדין זה היה לפי מטראז'.
<קרן גלאון: פה יש הכרעה של 350 שקלים בלבד לטובת מתכנני תכניות המתאר.
<עידו בן יצחק: (ד) חוות דעת מפקח בטיחות אש ראשונה שעניינה תכנית לצינורות חומרים מסוכנים, לרבות נפט, לכל קילומטר או חלק ממנו: אגרת בסיס - 100 שקלים.
<עידו בן יצחק: נוסף על הסכום הקבוע בפרט 2(ד)(1), מהקילומטר השני, לכל קילומטר או חלק ממנו - 100 שקלים.
<קרן גלאון: גם פה הנחה משמעותית.
<קרן גלאון: היום שולם לפי הדין לפי מטרים.
<קרן גלאון: יש פה הנחה משמעותית ל-100 שקלים לקילומטר.
<קריאה: כמה זה יוצא היום?
<קרן גלאון: אותו תעריף שאתה רואה בסעיף (א).
<קריאה: 100 שקל למטר הפכתי ל-100 שקל לקילומטר?
<דובר: 100 שקל למטר מרובע.
<דובר: היום הפכנו את זה לקילומטר רץ.
<עידו בן יצחק: (ה) חוות דעת מפקח בטיחות אש חוזרת: (1) חוות דעת חוזרת ראשונה, בשל בקשה שהוגשה לרשות הכבאות טרם שחלפו 4 חודשים ממועד מתן חוות דעת מפקח בטיחות אש בעניין – ללא חיוב נוסף.
<עידו בן יצחק: (2)חוות דעת חוזרת שניה בעד בקשה שהוגשה לרשות הכבאות טרם חלפו 4 חודשים ממועד מתן חוות דעת מפקח בטיחות אש האחרונה בעניין – שליש מהאגרה כאמור בפרט משנה 2(א) עד (ד), אך לא יותר מ-4,000 ₪ ולא פחות מאגרת הבסיס.
<קרן גלאון: גם פה חשוב לי לציין, זה נושא שלא היה לו הסדר בתקנות הקיימות.
<קרן גלאון: אדם הגיש תכניות בניה, קיבל רשימת תיקונים.
<קרן גלאון: החזיר.
<קרן גלאון: חזר שובב והלוך וחוזר ולפעמים חויב באגרה מלאה, לפעמים לא חויב, לא היה הסדר.
<קרן גלאון: יש פה הסדר שאומר כך: קבלנו תכנית פעם אחת.
<קרן גלאון: תיקנו והגשנו לאזרח.
<קרן גלאון: הוא החזיר לנו פעם ראשונה עם כל התיקונים ללא חיוב נוסף.
<קרן גלאון: אם הוא לא תיקן את כל מה שביקשנו וצריכים להחזיר שוב, אז כתוב שפעם שנייה זה שליש מהאגרה ולא יותר מ-4,000 שקל.
דוד אמסלם: אותו רציונל של הפעם הקודמת.
<עידו בן יצחק: חוות דעת חוזרת שאינה כאמור בפסקאות (1) או (2), אגרה כאמור בפרט משנה 2(א) עד (ד) לפי העניין.
<עידו בן יצחק: (3) חוות דעת מפקח בטיחות אש וביקורת במקרקעין לגבי אירוע חד פעמי או אירוע הנערך לתקופה מוגבלת שמשתתפים, או צפויים להשתתף בו 100 איש או יותר, המתקיים במקום שאינו בעל אישור כבאות, או שהאירוע אינו לפי ייעוד המקום או השימוש שאושר בו, לפי מספר האנשים הצפויים להשתתף באירוע: עד 500 איש - 1,500.
<עידו בן יצחק: מעל 500 איש ועד 3,000 איש - 3,000.
<עידו בן יצחק: מעל 3,000 איש - 5,000.
דוד אמסלם: זו בעצם חוות דעת לאירועים.
<קרן גלאון: חשוב לציין פה שיש שינוי בשיטת החישוב.
<קרן גלאון: עד עכשיו היה חיוב לאירועים אבל בשיטה של שטח.
דוד אמסלם: כשהכיבוי היה בעיריות, זה גם היה מחייב אותם?
<קרן גלאון: אותן תקנות.
<קרן גלאון: פעילות כמו הפניניג או ג'סטין ביבר בפארק.
<קרן גלאון: הפעילות נתנה גם חוות דעת של אותם תכניות של האירוע וגם ביקורת במקום.
<קרן גלאון: נוצרו הרבה בעיות בחישוב לפי שטח.
<קרן גלאון: יש עיריות שהגיעו לסכומי עתק ויש מקומות שבכלל לא גבו בגלל סכומי העתק האלו, כי השטח לפעמים ענק, פארק הירקון למשל.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע על חוות הדעת לגבי נושא האירוע?
דוד אמסלם: עד היום, עד 500 איש אתם מבקשים 500 שקל?
<קרן גלאון: עד 100 איש ללא תשלום.
<קרן גלאון: זו גם בשורה.
דוד אמסלם: עד 100 איש הוא צריך בכלל את הבקשה שלכם?
דוד אמסלם: זה לא אירוע.
<קרן גלאון: גם עד 500 איש לא צריך, אבל יש אנשים שבאים ומבקשים.
דוד אמסלם: סתם ככה בא להם לבקש?
<קרן גלאון: יש כל מיני דרישות.
דוד אמסלם: אם הוא לא צריך, למה אתם הולכים?
<קרן גלאון: אנחנו חושבים שחיי אדם מעל הכול, אם מבקשים אנחנו באים.
דוד אמסלם: ואם אלה רק שני אנשים גם שולחים?
דוד אמסלם: לא חושב.
דוד אמסלם: הרי התקנות מדברות על חיי אדם אחרת לא היו תקנות.
דוד אמסלם: אם הגבילו עד 500 איש ממילא הוא לא צריך אתכם.
<קרן גלאון: יש אירועים כמו מצעדי לפידים בתנועות נוער ואירועים כאלה שרוצים.
דוד אמסלם: פחות מ-100 איש אתם לא גובים, גם ממצעדי לפידים.
דוד אמסלם: ועד 500 איש 1,500 שקל.
דוד אמסלם: אין לי בעיה עם זה בגלל שהוא לא חייב אתכם.
דוד אמסלם: אם הוא מחליט, שישלם.
דוד אמסלם: מעל 500 ועד 3,00 זה 3,000 שקל?
דוד אמסלם: מעל 3,000 - 5,000 ₪.
דוד אמסלם: זה לגבי הרישום של האירוע.
דוד אמסלם: אז במצעד לפידים את בעצם מאשרים את המסלול?
<קרן גלאון: את אמצעי הבטיחות שצריך, את המדרכים וכן הלאה.
<קרן גלאון: אנחנו מדגישים בתקנה שאם האירוע נערך במקום שיש לו אישור כבאות לדוגמה בהיכל התרבות, אנחנו אומרים שלא צריך את האישור החוזר שלנו.
<קרן גלאון: אם יש לו אישור וזה בהתאם לייעוד, לא צריך לאירוע חד פעמי.
דוד אמסלם: אני מניח שלא בודקים את אצטדיון טדי כל שבת.
<עידו בן יצחק: תוספת שניה.
<עידו בן יצחק: בתוספת זו- "זמן"- מרגע יציאת הצוות מתחנת הכיבוי עד רגע חזרתו לתחנת הכיבוי.
<עידו בן יצחק: "צוות כיבוי"- עד שלושה כבאים ורכב כיבוי.
<עידו בן יצחק: הקצאת כבאים וציוד בתשלום, לצוות כיבוי לכל 15 דקות מזמן ההקצאה או חלק מהן - 128.
דוד אמסלם: למה הלכתם על 15 דקות?
<קרן גלאון: זה לטובת הציבור.
<קרן גלאון: ראינו שכשהמכפלות הן של שעה יש כל מיני עיגולים.
<קרן גלאון: אנחנו רוצים להיות מאוד מדויקים והערכת תדע לקרוא כל 15 דקות.
דוד אמסלם: כל 15 דקות 128 שקלים, זה מה שאתם מבקשים עבור שלושה כבאים ורכב כיבוי.
<יוחאי וג'ימה: שיטת החישוב הזו מייקרת.
<קרן גלאון: כמו שאמרנו בפתח הדיון, פה יש ייקור ביחס למה שהיה קודם בגלל שהתעריפים האלו היו לא ריאליים לשעות כבאים, לשכר, תמיד בשעות נוספות.
<קרן גלאון: עדיין המחיר פה הוא ריאלי לחלוטין.
דוד אמסלם: מה שאתם אומרים בגדול, סדר גודל של 512 שקלים לשעה, שזה שלושה כבאים פלוס רכב.
דוד אמסלם: נשמע לך יקר?
<קרן גלאון: מונית עולה היום יותר.
<יוחאי וג'ימה: אני אראה לך חשבונות מהעבר.
דוד אמסלם: לא שאלתי על העבר.
<יוחאי וג'ימה: שאלת אם יש שינוי.
<יוחאי וג'ימה: יש שינוי.
דוד אמסלם: שאלתי מה מהות השינוי.
דוד אמסלם: לפעמים באגרה יש שינוי שרירותי שבעצם הם רוצים לעשות עוד קופה.
דוד אמסלם: כאן מדובר על צוות ורכב ויודעים להעריך את זה.
דוד אמסלם: יכול להיות שבשנות ה-60 קבעו משהו כמו עשרה שקלים, אבל זה לא תופס היום.
<יוחאי וג'ימה: בתעריף הקודם חישבו את הנוכחות של הרכב לפי שעה ואת הנוכחות של הכבאים ובשעה ראשונה גם את הנסיעה.
<מרק טובלם: אנחנו מדברים על תקנה ישנה שהייתה לפני 40 שנה.
דוד אמסלם: נשמע לי סביר שבסביבות ה-500 שקלים יש שלושה כבאים פלוס כבאית.
<יוחאי וג'ימה: זה לא כבאית שיושבת אצלך, במקום 200 שקלים זה עולה עכשיו 500 שקלים.
<עידו בן יצחק: תרגיל משותף עם רשות הכבאות שאינו ביוזמת רשות הכבאות, לצוות כיבוי לכל 15 דקות מזמן התרגיל או חלק מהן - 154.
דוד אמסלם: לא הבנתי למה צריכה להיות דיפרנציאציה בין סעיף (א) ל-(ב) ומה ההבדל?
<קרן גלאון: העלויות בתאגיד הם יותר גבוהות.
<קרן גלאון: מביאים סוגי רכבים יותר יקרים.
<קרן גלאון: יש ממוצע של מנוף ועוד כל מיני.
דוד אמסלם: תרגיל משותף עם רשות הכבאות.
דוד אמסלם: תרגיל של מי?
דוד אמסלם: את אומרת שבתרגיל בעיקר יוצאת אנרגיה, שכר עבודה זה אותו שכר עבודה.
<קרן גלאון: התרגיל יותר יקר.
<קרן גלאון: הרכבים ממונעים, סוגי רכבים אחרים.
<יוחאי וג'ימה: גם רשות מקומית שעושה תרגיל אז היא צריכה לשלם כסף - - -
דוד אמסלם: יוחאי, אם עוד פעם תדבר בלי רשות אני אוציא אותך.
דוד אמסלם: רק בגלל שיש צוות קטן אני מאפשר את זה אבל אתה חוזר כל הזמן לרשות.
<עידו בן יצחק: תוספת שלישית בתוספת זו- "תקן"- תקן ישראלי ת"י 1220 חלק 3 מערכות גילוי אש: הוראות התקנה ודרישות.
<עידו בן יצחק: חילוץ ממעלית, שאינו אגב טיפול באירוע דליקה או אירוע חומרים מסוכנים - 800 ₪.
דוד אמסלם: כמה זה היום?
<קרן גלאון: סכומים קטנים מאוד.
<קרן גלאון: היום זה חלק מהאגרה המבצעית.
דוד אמסלם: מישהו שנתקע במעלית בבניין ישילם 800 ₪ לחילוץ?
<קרן גלאון: אלה האגרות המבצעיות היחידות שנשארו.