GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אריה קובלר: קודם כל, כל הארגונים הפרו ישראליים בעולם כמעט מביאים לארץ משלחות של אנשים מבלי לשנות את דעתם.
<אריה קובלר: אולי אנשים שהם קצת נגד ישראל, נאמר, שהם לא בעדנו, לא בצד שלנו, אבל הם גם לא שונאים.
<אריה קובלר: יש מצב שחלקם פעם בחייהם, לפני כמה שנים, חתמו על מכתב של אלף אנשים שהיה מופיע באיזשהו אתר שקורא על חרם, והאנשים האלה הם אוטומטית, לפי החוק, לא ייתנו להם זכות להיכנס.
דוד אמסלם: אני אגיד לך מה הקונסטרוקציה של החוק, שאין בלתה לדעתי.
דוד אמסלם: בדרך כלל אתה נותן משהו כללי, כי אין לך ברירה.
דוד אמסלם: אתה לא יכול להיכנס לכל נושא ונושא.
דוד אמסלם: ואז אתה מחריג את היוצאים מן הכלל.
דוד אמסלם: אתה אומר: לשר הפנים יש סמכות להחריג.
דוד אמסלם: אז ברור לחלוטין שאם מה שאתה זה הדרך, ואני שר הפנים, וזה מה שמוצע – אהלן וסהלן.
דוד אמסלם: תכניס אותם.
דוד אמסלם: החוק נותן תשובה לזה.
<אריה קובלר: אני רוצה להסביר את הבעיות האפשריות, ואולי לחשוב קצת על פתרון.
<אריה קובלר: בעיות אפשריות אחרות – יש אנשים שהם נציג או אפילו ראש, נשיא ארגון שקורא לחרם על ישראל, והנשיא עצמו פעל נגד.
דוד אמסלם: נתנו תשובה כבר.
<אריה קובלר: לא.
<אריה קובלר: פעל בעד הארגון.
<אריה קובלר: לא פעל בעד החרם.
דוד אמסלם: זה נכנס לקטגוריה.
<אריה קובלר: אולי זה צריך להיות מפורש, כי השינוי לא ברור- - -
דוד אמסלם: אבל הסברתי- היות שלשר הפנים יש שיקול דעת מלא להחריג את מי שלדעתו צריך להחריג, אין בעיה.
<אריה קובלר: אנחנו מדברים פה על אלפי אנשים בשנה, אפילו יותר, אז נרצה לדעת איך עושים את זה.
דוד אמסלם: בפועל איך זה יעבוד – יבוא אדם וירצה להגיש בקשה.
דוד אמסלם: אני מניח שאם הוא לא איש חשוב ומוכר, לא פותחים פה כל היום רק חוקרים פרטיים.
<אריה קובלר: איך יודעים?
<אריה קובלר: אני מביא משלחת.
דוד אמסלם: רוב האנשים לא צריכה להיות בעיה בגינם, כי הם פרטיים – סביר להניח שאף אחד לא יודע מה אמר.
דוד אמסלם: יש אנשים שבאופן מובהק – אנשים מפורסמים, אנשים קולניים, שפועלים בהרבה אנרגיות.
דוד אמסלם: אותם אנחנו רוצים למנוע.
<אריה קובלר: זה לא החוק.
<אריה קובלר: החוק כללי אוטומטי.
דוד אמסלם: אני מסביר לך - כל חוק שבא בקונספציה הזאת, בא כללי, ונותן סמכויות להחרגה, וזה מה שקיים.
דוד אמסלם: בבקשה, יפעה סגל, לשכת עורכי הדין.
<יפעה סגל: שני דברים.
<יפעה סגל: אחד, רציתי לענות לאחת ההסתייגויות של חברת הכנסת תמר זנדברג.
<יפעה סגל: הנושא של חופש הביטוי ומה זה הקריאה לחרם ומדוע זה כן מוגן או לא מוגן, נידון בבג"ץ בצורה מאוד רחבה לפני כשנתיים.
<יפעה סגל: בג"ץ הסכים שהדבר הזה צריך להיות מעוגן כך שחוק החרם, נקבע שהוא חוקתי, ועובר את כל מבחני המידתיות.
<יפעה סגל: לכן הטיעון הזה, שנטען גם בבג"ץ, לא התקבל בבג"ץ, ולכן אני חושבת שזה אפשרי מבחינת משפטית.
תמר זנדברג: אמר היושב-ראש שלא בג"ץ ולא המשפטנים קובעים מה נורמטיבי.
תמר זנדברג: אנחנו עכשיו בהליך חקיקה; אנחנו לא בשלב ערעור חוקתי או בג"צי על החקיקה.
דוד אמסלם: תתפלאי, יפעה, אבל אני מסכים אתה.
דוד אמסלם: חברי הכנסת לכאן מגיעים עם המוסר האישי שלהם מהבית, עם הערכים שלהם ועם תפישות העולם שלהם.
דוד אמסלם: הם לא צריכים לקבל הכשרים מגופים אחרים.
דוד אמסלם: לכן אני מסכים אתה בעניין.
דוד אמסלם: כל הכבוד לבג"ץ.
דוד אמסלם: אני מעריך אותו כבג"ץ.
דוד אמסלם: אני לא חושב שהוא חכם מאתנו פה או יותר טיפש – זה לא הרעיון, אלא עצם העניין שהוא בג"ץ, אני מכבד אותו.
דוד אמסלם: אבל מותר לנו לחשוב אחרת.
<יפעה סגל: זו היתה השורה התחתונה.
תמר זנדברג: טענתי שיש בעיה חוקית או חוקתית?
תמר זנדברג: היא אמרה את זה בהתייחסות לדבריי.
תמר זנדברג: צריך לשים דברים על דיוקם.
תמר זנדברג: אני ביטאתי את עמדתי כחברת כנסת.
דוד אמסלם: מה עמדתכם לגבי החוק עצמו, יפעה?
<יפעה סגל: יש לנו הצעה.
<יפעה סגל: כפי שאמרת, הרעיון הוא לא למצוא כל ילד שפרסם פוסט בפייסבוק וכו'.
<יפעה סגל: יש פה הסכמה, למה הצורך שלו ואיפה הוא יבוא לידי ביטוי.
<יפעה סגל: יכול להיות שכדאי להוסיף סייג שקיים דומה לו בחוק החרם, שמדבר על צפיות – ואומר בדיוק מה לשון הדברים – הכוונה היא היתכנות בצפיות.
<יפעה סגל: כלומר זה לא סתם מישהו שקרא לחרם, אלא לתחום את זה כך שזה גם מקבל ממד של סבירות.
דוד אמסלם: למה הכוונה?
דוד אמסלם: את מציעה שאנחנו בחוק נפרש במה באה לידי ביטוי פעולת החרם שהבחור פעל בה - האם זה בטלוויזיה, בעיתונות, אמר ברמקול, כתב בפייסבוק, כתב בעיתון, הלך בבתי ספר ודיבר אתם?
<יפעה סגל: לא.
<יפעה סגל: אם הוא הארגון, הגוף שהוא נציגם, פרסם ביודעין.
דוד אמסלם: זה התפלק לו?
דוד אמסלם: בלי לשים לב אמר:
דוד אמסלם: אנחנו בעד להחרים מוצרים ישראליים, בלי לשים לב למה שהתכוון?
<יפעה סגל: שזה מוציא החוצה כל מיני דברים שהם זוטות.
בצלאל סמוטריץ': רק לפרוטוקול, ויגיד היועץ המשפטי אם זה צריך התייחסות – שאלו אותי פה - יש לפעמים שהסוכנות מביאה קבוצות דווקא של פעילי חרם כדי לנסות לשכנע אותם ולהראות להם.
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שזה אמור להיפתר בסעיף קטן (ה).
בצלאל סמוטריץ': אם הסוכנות תפנה לשר הפנים – תגיד לו: אני רוצה להביא קבוצה - ודאי תקבל את האישור.
דוד אמסלם: אני רוצה לומר.
דוד אמסלם: אדגיש שוב.
דוד אמסלם: כפי שאמרו כולם פה- - -
יעל גרמן: על כמה מקרים אתה מדבר?
יעל גרמן: כמה כאלה יש?
יעל גרמן: אזרח שלא בא להשתכנע- - -
תמר זנדברג: זה חוק פוליטי, ופה זה כבר כן מתחיל להיות בעיה חוקית או חוקתית, כי זה פגיעה בעיקרון השוויון.
תמר זנדברג: אם בסופו של דבר יתברר שכל מי שהסוכנות מביאה, נכנס, לא חשוב מה עמדותיו, אבל מי שארגון שמאלני לא נכנס מתוקף החוק הזה, אז תהיה בעיה חוקתית.
תמר זנדברג: למעט אם הסוכנות מביאה אותו – זה מה שאמר כרגע מציע החוק.
תמר זנדברג: אז תהיה בעיה חוקתית, כי ייפגע עיקרון השוויון.
דוד אמסלם: הדיאלוג הוא רק מולי.
<ליאור יפה: ליאור יפה, מהמשרד לנושאים אסטרטגיים.
<ליאור יפה: אנחנו תומכים בהצעת החוק, וגם תומכים בתיקון שמתקן את נציגם ופועל עבורם, כדי להסביר גם לשאר הקהילות שיגיעו ארצה במשלחות וכו' - יש לך סעיף 1ה ששם תתבצע החרגה.
<ליאור יפה: מטרת הצעת החוק ידועה וברורה, וזה לא נועד עבור אנשים שהגיעו לכאן כדי להציג להם את ישראל באור אחר.
<נעמה פלאי: אחת, לעניין השאלה של הוספת רשיון לישיבת ארעי, א5.
דוד אמסלם: אני לא מכניס את זה, אז אין צורך.
<נעמה פלאי: אוקיי.
<נעמה פלאי: דבר שני – לעניין מה שהציגה חברת הכנסת זנדברג על הדוגמה לסירוב כניסה שנעשה לפני מספר שבועות – זו בדיוק הדוגמה שמוכיחה שסמכות שר הפנים קיימת, והסיבה שהפעילה הזאת סורבה – מטעמים של פעילות נגד מדינת ישראל, אדם שמנסה להיכנס באצטלה שקרית, והפעולה היא לצורך פעילות נגד מדינת ישראל, ולא משום סיבה אחרת שהוזכרה פה.
דוד אמסלם: אני לא מתייחס לנושאים הספציפיים.
דוד אמסלם: אני חוזר, לחברת הכנסת גרמן - הסמכות קיימת בחוק, נכון.
דוד אמסלם: כפי שאמרתי, גם הדיון הקודם, שהיה לגבי אומן במה – הוא קיים בחוק, אבל רצו להדגיש את זה במיוחד.
דוד אמסלם: כנראה קרה משהו היום באומנים.
דוד אמסלם: לכן אנחנו, היות שכל הנושא של תנועת ה-BDS וכל החרם על ישראל התחיל בשנים האחרונות – לכן אנחנו רוצים להדגיש את זה באופן חיובי.
דוד אמסלם: זו שאלה גם של גאווה לאומית שלנו.
דוד אמסלם: יש לנו מה שנקרא אמירה חיובית בעניין, לומר לכל מי שרצה להחרים אותנו – נא אל תבוא לכאן.
דוד אמסלם: אתה לא רצוי, ואם תבוא, לא נכניס אותך.
דוד אמסלם: אני חושב שכל מדנה שיש לה מעט כבוד עצמי, טיפה כבוד לאומי, לא גדול – היתה נוהגת כך.
דוד אמסלם: לכן אנחנו נוהגים כך.
דוד אמסלם: אני רוצה לשוב ולהודות לחבר הכנסת סמוטריץ ולכל החברים שהעלו את זה, כי יש לזה מסר ערכי ומסר לאומי מאוד חזק.
דוד אמסלם: אני רוצה לעבור להצבעות על ההסתייגות.
<גלעד קרן: ההסתייגות של חברת הכנסת יעל גרמן.
דוד אמסלם: מי בעד ההסתייגות של יעל גרמן – ירים את ידו.
דוד אמסלם: בעד ההסתייגות – 2
<גלעד קרן: ההסתייגויות של חברת הכנסת תמר זנדברג – האם להצביע על כולן יחד?
תמר זנדברג: אם אפשר, לשם החוק בנפרד, ואת שתי ההסתייגויות בנפרד.
<גלעד קרן: סעיף המטרה.
דוד אמסלם: סעיף המטרה – מי בעד?
דוד אמסלם: נמנעים – אין ההסתייגות לא נתקבלה.
דוד אמסלם: שאר ההסתייגויות – מי בעד?
דוד אמסלם: בעד ההסתייגויות – 1
דוד אמסלם: נמנעים – 1 ההסתייגויות לא נתקבלו.
דוד אמסלם: נקריא את נוסח החוק.
<גלעד קרן: חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 27), התשע"ז–2016.
<גלעד קרן: בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב–1952‏, בסעיף 2, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: (ד) לא יינתנו לאדם שאינו אזרח ישראלי או בעל רישיון לישיבת קבע במדינת ישראל אשרה ורישיון ישיבה מכל סוג שהוא, אם הוא, הארגון או הגוף שהוא פועל עבורם, פרסם ביודעין קריאה פומבית להטלת חרם על מדינת ישראל, כהגדרתו בחוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם, התשע"א–2011‏, או התחייב להשתתף בחרם כאמור.
<גלעד קרן: (ה) על אף האמור בסעיף קטן (ד), שר הפנים רשאי לתת אשרה ורישיון ישיבה כאמור באותו סעיף קטן, מטעמים מיוחדים שיירשמו.
דוד אמסלם: מי בעד החוק, כפי שהוקרא - שירים את ידו.
דוד אמסלם: בעד החוק – 4
דוד אמסלם: נמנעים – אין חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 27), התשע"ז–2016, אושר.
דוד אמסלם: 4 בעד, 2 נגד.
דוד אמסלם: אני קובע שהחוק עבר לקריאה שנייה ושלישית.
דוד אמסלם: שלום לכולם אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים.
דוד אמסלם: על סדר היום, תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (אגרות תשלומים בעד שירותים), התשע"ז-2016.
<קרן גלאון: מבחינתנו התקנות האלה יש בהם בשורה אמיתית ואנחנו משקיעים להביא אותם בפני הוועדה.
<קרן גלאון: יש בשורה בראש ובראשונה בביטול האגרה המבצעית לרשות הכבאות.
<קרן גלאון: האגרות שרשות הכבאות גובה היום הם אגרות שנכנסות לתקציב שלה.
<קרן גלאון: יש לנו תקציב שחלקו מותנה בהכנסה והצלחנו להגיע בהובלת השר ושר האוצר להסדר שמאפשר את ביטול גביית כל האגרות המבצעיות.
<קרן גלאון: זה מבחינתנו מהלך שקיווינו לו כבר הרבה זמן.
<קרן גלאון: אנחנו שמחים להציג אותו בפני הוועדה.
<קרן גלאון: מבחינת האגרות המבצעיות אנחנו משאירים אגרות בשלושה ראשים, שזה בעצם שני ראשים שיש להם שירות חלופי בשוק, האחד זה פריצת דלתות, כשיש מנעולנים לזה והשני חילוץ ממעלית שיש חברות אחראיות.
<קרן גלאון: פה אנחנו חייבים להשאיר אגרה אחרת הפעילות המבצעית שלנו תיפגע ואנחנו מבקשים להשאיר אגרה.
<קרן גלאון: לגבי קריאת שווא של חייגנים שמחוברים בניגוד להוראות התקן.
<קרן גלאון: יש היום תקן שקובע שכשיש רכזת מפעילה והחייגן מתקשר, מי יכול להתקשר לכבאות אוטומטית ומי צריך איש קשר במפעל או בעסק.
<קרן גלאון: אלה קריאות שווא שמקפיצות את הכוחות פעמים רבות.
<קרן גלאון: אנחנו מבקשים גם פה להמשיך ולגבות אגרה.
<קרן גלאון: יש חייגן אוטומטי, זה כמו שיש לנו אזעקה בבית, כשיש קריאה של עשן יש חייגת שמתקשרת למספרים שמתכנתים אותם.
<קרן גלאון: הרבה אנשים מתכנתים את המספר של הכבאות אוטומטית.
דוד אמסלם: אוטומטית לאירוע אש.
<קרן גלאון: מה שהרכזת קוראת, שזה הרבה פעמים קריאות שווא.
<קרן גלאון: כמו שיש אזעקה בבית שלא באמת פרצה אש.
<קרן גלאון: זה לגבי האגרות המבצעיות.
<קרן גלאון: במקביל לביטול האגרות המבצעיות אנחנו מבקשים להסדיר בתקנות האלה את הקצאת הכבאים בתשלום, כי התעריף שלהם נגזר מהאגרות המבצעיות שהיו וברגע שאנחנו מבטלים אנחנו צריכים לקבוע את ההקצאה.
<קרן גלאון: מדובר על אירועים כמו עדליידע או כמו מרוצים שונים.
דוד אמסלם: אז כמו שיש שוטרים בשכר יש גם כבאים בשכר?
<קרן גלאון: בחוק מוסדר המנגנון אבל את התעריף אנחנו מבקשים להסדיר.
דוד אמסלם: להעלות אותו?
<קרן גלאון: הוא קצת יותר גבוה ממה שהוא היה כי התעריף המקורי נקבע בשנת 75 ורק הוצמד - - -
דוד אמסלם: למה על הבסיס הזה אתם צריכים להעלות את זה?
<קרן גלאון: התקנות האלה הם רביזיה משמעותית שאני אסקור עוד מעט.
דוד אמסלם: אני שואל כרגע על הנושא של כבאים בשכר.
דוד אמסלם: אני בכלל לא אוהב את הרעיון של שכר, הם כבאים ושוטרים, עוד מעט גם הצבא יבקש שכר וכל אחד שיבוא לכאן יבקש שכר והמדינה תשלם משכורת ואחרי זה, על כל פעולה שתעשה היא גם תשלם שכר נוסף.
דוד אמסלם: זה משהו אחר ולא הוויכוח כרגע.
דוד אמסלם: אגב, יש הרבה דברים מעוותים ולא נכונים מוסרית, אבל מסודרים בחוק.
דוד אמסלם: החוק זה לא הצדק, צריך להבין את זה.
דוד אמסלם: החוק זה לא המוסר.
<קרן גלאון: התכוונתי שהחוק הזה יחסית חדש והוא לובן לא מזמן, זה הייתה כוונתי.
<קרן גלאון: בכל אופן התעריף שאנחנו מבקשים במידה רבה להקל על שיטת החישוב.
<קרן גלאון: זאת אומרת לקבוע תעריף אחיד לצוות של שלושה כבאים וכבאית, היום החישוב מאוד מסורבל - - -
דוד אמסלם: אני לא שואל את זה.
דוד אמסלם: אני שואל אם אתם רוצים להעלות את המחיר?
<קרן גלאון: המחיר מעט יותר גבוה.
<קרן גלאון: מתוך ידיעה כמה עולה לנו השירות בפועל היום.
דוד אמסלם: למה אתם מלבישים את זה על התקנות האלה?
<קרן גלאון: זה שירות שהוא לא חובה.
<קרן גלאון: אם האדם או החברה מבקשים לעשות אירוע עם הקצאת כבאים בתשלום זה אירוע יזום - - -
דוד אמסלם: אנחנו מכירים את זה, אני בא משם.
<קרן גלאון: בסופו של יום עדיין התעריף מאוד נמוך ביחס לעלות שלנו לכבאי.
דוד אמסלם: מה המנגנון של התעריף הזה?
דוד אמסלם: יש לו הצמדה?
<קרן גלאון: התקנות האלה מבקשות להיות מוצמדות למדד פעם בשנה.
<קרן גלאון: הייתה הצמדה למדד שלא קשורה לשכר, שלא עודכנה.
<קרן גלאון: התקנות האלה לא עודכנו כמו שצריך משנת 75, יש פה רביזיה משמעותית שיש לנו אפשרות לעשות סדר בהרבה סוגיות שעד היום לא נעשה בהם סדר.
<קרן גלאון: בגלל זה לקח הרבה זמן לעשות את העבודה.
<קרן גלאון: בנוסף למה שאמרתי יש גם אגרות בטיחות אש.
<קרן גלאון: האגרות שלנו מתחלקות פחות או יותר לאירועים מבצעיים, מה שעכשיו אנחנו מבקשים לבטל, למעט מה שאמרתי ואגרות בטיחות אש.
<קרן גלאון: לגבי בטיחות אש, יש לנו מפקחי בטיחות אש שנותנים שירות, לדוגמה בדיקת תכניות.
<קרן גלאון: גם פה עד היום נגבתה אגרה בבדיקת תכניות, אנחנו לא מבקשים להעלות אותה בכלל.
<קרן גלאון: מה שכן, אנחנו מבקשים בשביל האזרחים להסדיר תתי נושאים שעד היום לא ניתן להם מענה.
<קרן גלאון: לדוגמה, אדם בא עם תכנית של בית חדש אז ברור שהאגרה נגבית לפי התקנות.
<קרן גלאון: אבל אם אדם בא עם תוספת למבנה קיים, אז נוצרות שאלות, האם גובים אגרה על כל השטח?
<קרן גלאון: לא הייתה הבהרה של תת הנושא הזה ופה אנחנו מבקשים להבהיר שאם הוא בא לתוספת שלא עולה על 40% ולא משנה את הייעוד, הוא משלם אגרה רק על התוספת, כדי לנסות וליעל את התהליך.
<קרן גלאון: דבר נוסף, היו אגרות להנחת צנרת, תכניות להנחת צנרת שהתעריף שהיה קבוע באגרות היום הוא לפי מטר שזה לא הגיוני לצנרת לגבות אותה תכנית שאנחנו בודקים בניין, אנחנו מבקשים פה מאוד להוריד את התעריף ולגבות סכום מסוים לקילומטר.
<קרן גלאון: יש פה תתי נושאים שאנחנו מבקשים להסדיר כדי לעשות סדר אחת ולתמיד.
<יוחאי וג'ימה: מזה שנתיים אנחנו מנהלים שיח עם נציבות הכבאות וגם עם המשרד לביטחון פנים.
<יוחאי וג'ימה: יש לי סיכומים של ישיבות שנערכו אתם בהם הם אומרים שהם מבינים את הבעייתיות בלחייב על מבנים או בתי ספר לביקורות בהשוואה למפעלים שהם מזהמים או מסוכנים, הם מבינים את החיובים האלה ורואים בחיוב לבוא ולבדוק ביחד את האגרות שמשולמות שם ולבדוק חלופות אחרות.
<יוחאי וג'ימה: נשלחו מכתבים לריענון ולבקשה להיפגש, לא נפגשנו עד עכשיו כבר שנתיים ואנחנו מנסים להיפגש אתם ולשבת אתם על נושא האגרות, הם יודעים שזה בעייתי.
<יוחאי וג'ימה: לא נשלחו אלינו שום תקנות להתייחסות לבדוק את האמיתות שלהם, ישבתי אתמול עד אחת בלילה לעשות השוואות בין דוחות שניתנות לרשויות המקומיות לבין מה שהתקנות מתקנות.
<יוחאי וג'ימה: יש הבדלים.
<יוחאי וג'ימה: בדקתי גם כמה עולה במד"א באמבולנס, שזה שירות שמקביל אליו, המחירים נמוכים יותר ממה שמוצע פה.
<יוחאי וג'ימה: מה שעשו למעשה, ביטלו את המבצעיות, ביטלו לעסקים קטנים, שזה באישור של שר הפנים וייקרו את האגרות של הרשויות המקומיות.
<יוחאי וג'ימה: למשל, בתי ספר שעושים ביקורות.
<יוחאי וג'ימה: 5,000 בתי ספר, 18,000 גני ילדים, באים מתי שרוצים, לא אומרים לנו אם באים פעם בשנה או פעם בשנתיים אלא באים מעת לעת.
<יוחאי וג'ימה: עכשיו זה לא יותר מפעם אחת בשנה לפי התקנות האלו.
<יוחאי וג'ימה: רוצים לחלוב את הפרה אז באים שלוש פעמים בשנה.
דוד אמסלם: לא הבנתי את הטענה הבסיסית שלך.
דוד אמסלם: אתה אומר שהתעריף עלה?
דוד אמסלם: התעריף עלה?
<קרן גלאון: לא.
דוד אמסלם: אתה אומר שהתדירות של הביקורות עלתה?
<יוחאי וג'ימה: אני אומר שהתדירות נקבעת על ידם.
דוד אמסלם: אז מי אתה רוצה שיקבע?
<יוחאי וג'ימה: לקבוע על-פי חוק מתי הם באים ומתי הם הולכים.
דוד אמסלם: אז מסדירים את התקנות עכשיו.
<יוחאי וג'ימה: בתקנות לא כתוב מתי הם מגיעים.
דוד אמסלם: אתה רוצה שיגדירו לכם מה הכללים?
<יוחאי וג'ימה: אם אני רוצה לעשות תכנון תקציבי ברשות מקומית, אני יכול לדעת שבית ספר שלי אמור להיבדק השנה ביקורת של כיבוי אש, אז אני יודע שזה עולה 6,000 שקלים לצורך העניין, לא שיבוא לבית ספר אחד בחודש הזה ובית ספר שני בחודש אחרי והנה הגעתי ל-15,000 שקלים בהפתעה שאף אחד לא יודע עליהם.
דוד אמסלם: אתה לא יודע בעצם מה תכנית העבודה של הכיבוי?
דוד אמסלם: באיזו תדירות הוא מגיע לביקורת?
<קרן גלאון: גם היום וגם בתקנות החדשות כתוב שגם אם נבוא חמש פעמים בשנה, התשלום יהיה פעם בשנה.
<קרן גלאון: זה כתוב וזה היה כתוב.
<קרן גלאון: אין שינוי במצב.
דוד אמסלם: זאת אומרת התשלום הוא שנתי ללא קשר למספר הביקורות.
<קרן גלאון: התשלום לגבי הביקורות הוא לכל היותר אחת לשנה.
<קרן גלאון: אין פה שינוי ואין פה ייקור, זה פשוט לא נכון.
דוד אמסלם: אבל יש לו טענה אחת בסיסית שהיא מוצדקת, תדברו ביניכם.
<קרן גלאון: מהנתונים שיש לי אנחנו כן דברנו והבנו שהבעיה המרכזית היא האגרות המבצעיות ואנחנו מבטלים אותם, שזו הייתה הטענה המרכזית בדיון הקודם בוועדה.
<יוחאי וג'ימה: אגרות מבצעיות - - -
דוד אמסלם: זה לא חשוב, אני רק אומר שעלתה טענה שלא דברתם אתם אז זה לא בסדר.
דוד אמסלם: מדובר בשלטון המקומי לא מדובר במישהו פרטי.
דוד אמסלם: נמשיך, אחרי זה תתייחס קונקרטית לטענות.
<הילה זהבי: הילה זהבי אדר, כלכלנית ממרכז השלטון המקומי.
<הילה זהבי: לא זאת בלבד שביקשנו מחירון נפרד לרשויות המקומיות בגלל המאפיינים המיוחדים שלהם ובגלל שמדובר פה בדונמים ולא במטרים, התעריף כל-כך לא מתאים בסופו של דבר וזה מעמיס עליהם עלויות מאוד כבדות.
<הילה זהבי: זה יכול להגיע לחוות דעת של 40,000 שקל על פארק אחד שזה לא הגיוני.
דוד אמסלם: את מדברת כרגע כתוצאה מהשינוי או שזה המצב ההיסטורי?
<הילה זהבי: זה המצב ההיסטורי וביקשנו מחירון נפרד לגמרי.
<הילה זהבי: לא מספיק שלא קבלנו מחירון נפרד, גם זיהינו עלייה מסוימת בתעריפים.
דוד אמסלם: תוך כדי הקראה, אם תהיה שאלה קונקרטית נתייחס אליה, אבל בעיקרון באנו להסדיר את הביטול של האגרה המבצעית.
דוד אמסלם: אם יש עליה כתוצאה מזה, אז הטענה בסדר.
דוד אמסלם: אם זו הסדרה של מצב ישן על הפלטפורמה הזאת גם בסדר, אבל זה פחות קריטי מבחינתנו.
<עידו בן יצחק: הגדרות.
<עידו בן יצחק: בתקנות אלה: "אחראי לנכס"- כמשמעות אחראי בסעיף 40 לחוק.
<עידו בן יצחק: "בקורת במקרקעין"- בקורת סידורי בטיחות אש והצלה במקרקעין.
<עידו בן יצחק: "הקצאת כבאים בתשלום"- הקצאת כבאים וציוד לשם שמירה על הציבור מהתרחשות אירוע כבאות והצלה, לפי פרק ד' סימן ה' לחוק".
<עידו בן יצחק: "חוק רישוי עסקים"- חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968.
<עידו בן יצחק: "חוות דעת"- חוות דעת של מפקח בטיחות אש בדבר סידורי בטיחות אש והצלה במקרקעין"; "חוות דעת חוזרת"- חוות דעת של מפקח בטיחות אש הנוגעת לבקשה שהוגשה לרשות הכבאות לאחר שהמבקש ביצע תיקונים בבקשה המקורית לפי חוות דעת מפקח בטיחות האש".
<עידו בן יצחק: "יישוב"- יישוב, לרבות מתחם של מבנים או מיתקן, שקיים אזור מפגש המרוחק עד 76 מטרים, בינו לבין יער או חורש, שבשלו הוא נמצא בסיכון לפגיעה כתוצאה משריפת יער או חורש.
<עידו בן יצחק: "מקבל השירות"- מי שהשירות ניתן למענו, לרבות האחראי לנכס, מבקש השירות, אדם שהשירות הטיב עמו, או אדם שאירגן או שמטעמו התקיימו הפעולה או האירוע שבהם ניתן השירות, והכל אלא אם כן נאמר אחרת בתקנות אלה".
<עידו בן יצחק: "מקרקעין"- כהגדרתם בחוק המקרקעין, התשכ"ט- 1969.
<עידו בן יצחק: "מ"ר"- מטרים מרובעים.
<עידו בן יצחק: "קטע כביש"- חלק מדרך המשמש לתנועת כלי רכב, החיוני לצורך הגעה או יציאה מיישוב, שישנו סיכון כי דליקה ביער או בחורש הגובלים עמו, תביא לסיכון הנוסעים בו.
<עידו בן יצחק: "תכנית הגנה"- תכנית ליצירת מעטפת הגנה ליישוב או לקטע כביש מפני דליקות יער וחורש, בהתאם להנחיות רשות הכבאות.
<עידו בן יצחק: "תקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים)"- תקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים), התשל"ה-1975.
<עידו בן יצחק: תשלום בעד שירות.
<עידו בן יצחק: בעד שירות שנתנה רשות הכבאות וההצלה כמפורט בטור א' לתוספת הראשונה, השנייה או השלישית, ישלם מקבל השירות לרשות הכבאות וההצלה תשלום בסכום שנקבע בטור ב' לצד השירות.
<עידו בן יצחק: ניתנו כמה שירותים באותו אירוע, ישלם מקבל השירות לרשות הכבאות וההצלה בעד כל שירות בנפרד, כאמור בתקנת משנה (א).
<עידו בן יצחק: סכום החיוב הכולל יעוגל לשקל הקרוב, וסכום של חצי שקל יעוגל כלפי מעלה.
<עידו בן יצחק: חיוב בעד שירות כמפורט בפרט 1 לתוספת הראשונה, שאינו ביקורת גמר בנייה, הניתן בנכס שלא שונה ייעודו, יעשה אחת לשנה לכל היותר, אף אם בוצעו בנכס מספר ביקורות כאמור באותו פרט.
<עידו בן יצחק: הצמדה למדד.
<עידו בן יצחק: (א) בתקנה זו: "מדד"- מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<עידו בן יצחק: "המדד החדש"- המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי.
<עידו בן יצחק: "המדד היסודי"- המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם, ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה- המדד שפורסם בחודש ינואר 2017.
<עידו בן יצחק: (ב) התשלומים בעד השירותים המפורטים בתוספת הראשונה, השנייה והשלישית לתקנות, יהיו צמודים למדד וישתנו ב- 1 בינואר כל שנה (להלן- יום השינוי), לפי שיעור שינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי.
<עידו בן יצחק: (ג) בסכום מעודכן כאמור בתקנת משנה (ב), המסתיים בשבר של אגורה, ייראה השבר שהוא חצי אגורה או יותר- כאגורה שלמה, ושבר שהוא פחות מחצי אגורה- בטל.
דוד אמסלם: אתם רציניים עם זה?
דוד אמסלם: זה נשמע אבסורד אנכרוניסטי, אתם מדברים אתי על אגורות.
דוד אמסלם: לא משנה שגם הניסוח הקודם לא נכון.
<קרן גלאון: אנשים נדרשו לשלם שברי אגורות והמערכת מחשבת שברי אגורות ובסוף זה יוצר הרבה מספרים.
<קרן גלאון: אז אמנו שאם זה יותר מ-68 אגורות מתעלמים מזה כדי שהמערכת תוכל להכיל את זה.
<עידו בן יצחק: ד), נציב כבאות או מי שהוא הסמיך לעניין זה, יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח התוספת כפי שהשתנה עקב האמור בתקנה זו.
<עידו בן יצחק: חלוקת חובת התשלום.
<עידו בן יצחק: ניתן שירות למספר מקבלי שירות, רשאית רשות הכבאות וההצלה לחלק ביניהם את התשלום בעד אותו שירות לפי הנאתם ממנו, ולעניין זה רשאית היא להביא בחשבון את מידת הסכנה שהייתה צפויה לנכס.
<עידו בן יצחק: מסירת חשבון ותשלום.
<עידו בן יצחק: רשות הכבאות וההצלה תמסור לחייב בתשלום לפי תקנות אלה דרישה המפרטת את השירותים שנתנו לו ואת סכומי התשלומים שהוא נדרש לשלם.
<עידו בן יצחק: מי שנמסרה לו דרישת לפי תקנת משנה (א), ישלם את הסכומים שהוא נדרש לשלם תוך חמישה-עשר ימים מיום המסירה.
<עידו בן יצחק: האגרה תנאי למתן אישור.
<עידו בן יצחק: תשלום אגרה או תשלום אחר כמפורט בתקנות אלה, הוא תנאי להנפקת אישור בטיחות, למתן עמדת הרשות לפי כל דין, או למתן שירות של הרשות, אלא אם כן נקבע אחרת בדין או שנתנה רשות הכבאות פטור בנסיבות מיוחדות.
דוד אמסלם: הייתי מבקש לציין אם יש שינוי יחסית אז תציינו איפה.
<קרן גלאון: פה יש סוג של חידוד של סוגיה שלא הייתה חד משמעית בעבר.
<קרן גלאון: ככה פעלו אבל זה לא היה מוסדר.
דוד אמסלם: אגרת תנאי למתן אישור?
דוד אמסלם: אז נתתם להם אישורים בלי קשר לתשלום?
<קרן גלאון: ברוב המקומות לא, אבל לא היה לנו את הבסיס בדין.
<קרן גלאון: פה עיגנו את הבסיס.
<יוחאי וג'ימה: אם מדובר בביקורת?
<יוחאי וג'ימה: שלחת להם עכשיו אגרה לשלם את האגרה על הביקורת.
<יוחאי וג'ימה: מה זה אומר?
<קרן גלאון: כתוב, אלא אם כן נתנה רשות הכבאות פטור.
<קרן גלאון: אם יש לנו ביקרות כדי לתת את הדו"ח ולקדם את האישורים צריך לשלם.
דוד אמסלם: יוחאי, מה השאלה?
דוד אמסלם: מה קורה עם בית הספר?
דוד אמסלם: אתה צריך לשלם את האגרה, במידה ולא שילמת את האגרה, כאילו אין לך את הדו"ח שלהם.
דוד אמסלם: אין לך דו"ח בטיחות.
דוד אמסלם: הם לא אומרים לך לסגור את בית הספר, אבל אין לך דו"ח בטיחות.
דוד אמסלם: זה לא מעניינם, הם לא מביאים לך את התעודה ותעשה מה שאתה רוצה.
דוד אמסלם: זה כמו שאתה צריך לנסוע עם רישיון נהיגה ואתה לא משלם את האגרה, אז הם לא מנפיקים לך את הרישיון.
דוד אמסלם: מה תעשה?
<עידו בן יצחק: הוראות מיוחדות.
<עידו בן יצחק: על אף האמור בתקנה 2, מקבל השירות לא ישלם לרשות הכבאות וההצלה בעד שירות המפורט להלן: חוות דעת או ביקורת במקרקעין לגבי תכנית הגנה מפני דליקות יער וחורש, בלבד.
<עידו בן יצחק: חוות דעת לגבי תכנית נטיעת יער.
<עידו בן יצחק: ביקורת מדגמית בנכס המנוי בסוגי העסקים שנכללו בצו של שר הפנים לפי סעיף 6(ג) לחוק רישוי עסקים, כעסק שיראו אותו מאושר על-ידי רשות הכבאות על יסוד תצהיר.
דוד אמסלם: זה מה שעשינו בעצם ברפורמה של רישוי העסקים.
<קרן גלאון: חשוב לי להדגיש לעניין הרשויות המקומיות, יש פה הקלה משמעותית בכמה סוגיות, לרבות חוות הדעת של דלקות יער וחורש, אנחנו אומרים שלא נגבה תשלום.
<עידו בן יצחק: בסעיף זה: "ביקורת מדגמית"-ביקורת מדגמית שיוזמת רשות הכבאות לפי תכנית עבודתה.
<עידו בן יצחק: תקנות אלה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.
<עידו בן יצחק: תחילתן של תקנות אלה, ביום ג' בטבת התשע"ז (1 בינואר 2017) (בתקנות אלה- יום התחילה).
<עידו בן יצחק: תחולה.
<עידו בן יצחק: תקנות אלה יחולו על שירותים שנתנה רשות הכבאות בשל בקשות לחוות דעת שהוגשו לרשות ונקלטו במערכותיה מיום התחילה, וכן על שירותים אחרים שנתנה רשות הכבאות מיום התחילה.
<עידו בן יצחק: הוגשה בקשה לחוות דעת או שרשות הכבאות וההצלה נתנה שירות אחר טרם יום התחילה, לרבות באירוע כבאות והצלה, יחולו לגביהם תקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים), גם אם נשלחה הודעת החיוב לאחר יום התחילה; בעד פעולות כאמור לא תוחזר אגרה שבוטלה או שסכומה הופחת לפי תקנות אלה.
דוד אמסלם: זה לא סביר, למה הכנסתם את זה?
דוד אמסלם: אם החוק נכנס בתחולה מה-1.1.17, גביתם משהו הוא קשור - - -
<קרן גלאון: לא רק גבינו, אם יש אירוע היום או מחר, עדין נשלח.
<קרן גלאון: אז לפי הנסחית חייבים להכניס את הסעיף.
דוד אמסלם: זה סעיף נסחית?
<קרן גלאון: כן.
<עידו בן יצחק: ביטול.
<עידו בן יצחק: תקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים) – בטלות.
<עידו בן יצחק: עכשיו מגיעים לתעריפים: תוספת ראשונה.
<עידו בן יצחק: בתוספת זו- שטח- שטח המצוין בתכנית או במפת מדידה תקפה אותם המציא מקבל השירות לרשות הכבאות וההצלה, ובהיעדר נתונים כאמור, לפי מדידה שביצעה רשות הכבאות וההצלה תוך שימוש בכלים העומדים לרשותה.
<עידו בן יצחק: ביקורת במקרקעין: ביקורת במקרקעין ומתן דו"ח ביקורת, לפי שטח המקרקעין ושטח הבנוי עליו, בניכוי שטח קומת הכניסה הקובעת, במטרים מרובעים:
דוד אמסלם: לגבי השטח, לא הצלחתי להבין אתה סיפור באופן כללי, הרי בסופו של דבר מגיש הבקשה בעצם מביא את התכנית.
דוד אמסלם: אתם הרי לא תאשרו לו אם אין תכנית, אז אתם אפילו לא צריכים למדוד.
<קרן גלאון: ההגדרה של השטח פה היא בעיקר לביקורת במקרקעין לא לחוות הדעת.
<קרן גלאון: הרבה פעמים לא מביאים לנו תכניות.
דוד אמסלם: אז למה אתם עושים את הביקורת?
<קרן גלאון: אנחנו עושים את הביקורת בשטח - - -
<קרן גלאון: מה זאת אומרת?
<קרן גלאון: לא רק רישיון עסק, כדי שנדע שהתלמידים בבתי הספר, יש את סידורי הבטיחות - - -
דוד אמסלם: אתם משרד החינוך?
דוד אמסלם: אז אני מבין שמזמינים את הביקורת.
דוד אמסלם: אם הם לא משלמים אתם גם לא עושים להם את הביקורת.
<קרן גלאון: יש לנו תכנית עבודה.
<קרן גלאון: במקומות מאוד מסוכנים כמו בתי חולים, מפעלים מסוכנים יש תדירות ביקורת יחסי אחת לשנה.
<קרן גלאון: המטרה שלנו היא שסידורי בטיחות אש היא בראש ובראשונה להציל חיי אדם.
<קרן גלאון: האגרה היא נלווית לדבר הזה, היא לא המטרה המרכזית כמובן.
<קרן גלאון: נוצרה שאלה בשטח איך מחייבים את האגרה ברגע שעשית את הביקורת.
דוד אמסלם: מי מחויב להזמין את הביקורת?
דוד אמסלם: אתם באופן וולונטארי קמים בבוקר ומחליטים או שזה על המתקן?