GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בצלאל סמוטריץ': אתה לא שואל, אתה מתפרץ.
יוסף ג'בארין: - - - אם הוא קורא לחרם רק על - - -?
אמיר אוחנה: בעיניי אין הבדל.
יוסף ג'בארין: בעיניך אין הבדל.
אמיר אוחנה: והממשלה הזו נבחרה כי בעיניה אין הבדל.
בצלאל סמוטריץ': תודה רבה, חבר הכנסת אמיר אוחנה.
זוהיר בהלול: אדוני היקר, אנחנו רוצים להיות זימבבואה, מדינתו של מוגאבה?
זוהיר בהלול: אנחנו רוצים להיות צ'אבס, מדינתו של, המדינה הוונצואלית הידועה לשמצה בעיני האחרים?
זוהיר בהלול: תאר לעצמך שמישהו בישראל, מתוקף חופש הביטוי, כותב מאמר נגד מוגאבה ולא מאפשרים לו להיכנס לזימבבואה?
זוהיר בהלול: מה הייתם כותבים?
זוהיר בהלול: עריצות, משטר טוטליטרי, מדינה אנטי דמוקרטית.
זוהיר בהלול: וזה היה על הכיפק, כי מונעים מיהודים להיכנס – בעלי דעה, מתוקף חופש הביטוי.
זוהיר בהלול: שים לב, אני ממש קורא את הדברים האלה כדי שתבין מה מורכבות העניין.
זוהיר בהלול: בדו"ח של מבקר הגבולות עלה שבחור בשם ספדינג – אני חושב שזה השם – - -
יוסף ג'בארין: גארי, גארי ספדינג.
זוהיר בהלול: - - עומד לנסוע לכפר בילעין.
זוהיר בהלול: ממה זה עולה?
זוהיר בהלול: מכך שבאחת התגובות להודעתו בפייסבוק, שהוא נוסע לארץ, הגיב לו חבר ושאל אותו: אם יגיע לבילעין?
זוהיר בהלול: שאל אותו החבר.
זוהיר בהלול: הוא לא ענה.
זוהיר בהלול: שמר, מה שנקרא במחוזותינו, על זכות השתיקה.
זוהיר בהלול: וזהו.
זוהיר בהלול: (בשל תקלה באמצעי ההקלטה, קטע קצר של הדברים אינו כלול בפרוטוקול) - - - בנתב"ג או במקום אחר – לקבוע שהנ"ל לא יכול להיכנס לארץ.
זוהיר בהלול: ההחלטה למנוע מאדם להביע את דעתו ובכך לגרום לו לא להגיע לארץ או להיכנס לארץ – הדבר הזה הוא המאפיין המובהק ביותר של משטר טוטליטרי.
זוהיר בהלול: אני לא יודע, אתם מאבדים את עצמכם לדעת באמצעות חקיקה בלתי מבוקרת לחלוטין.
זוהיר בהלול: ואני ממש משתמש במילים מאוד מעודנות.
זוהיר בהלול: אני אומר לכם: באמת, המדינה הכי דמוקרטית במזרח התיכון, ואכן זו המדינה הכי דמוקרטית; אני לא מתבייש.
זוהיר בהלול: אני לא מסתתר.
זוהיר בהלול: זו מדינה בעלת מאפיינים דמוקרטיים אמיתיים.
זוהיר בהלול: אבל מה שאתם גורמים, אדוני היושב ראש, לדמוקרטיה הזו – להיפגע באופן אנוש פעם אחר פעם.
זוהיר בהלול: תסלקו מן המדף את הדבר הזה כדי שנמשיך לחיות באטמוספירה - - - אתה שומע, אדוני היושב ראש?
זוהיר בהלול: זה חשוב לי מאוד.
בצלאל סמוטריץ': אני מקשיב לך, חבר הכנסת זוהיר בהלול.
זוהיר בהלול: זה חשוב לי, כי אתה מאחורי ההנעה הדורסנית הזו של חוקים שהופכים את המדינה הזו ממש לאנטי דמוקרטית.
זוהיר בהלול: אני חושב שאנחנו צריכים לשמור על צלם אנוש, כאן, במדינה.
זוהיר בהלול: לשמר את חופש הביטוי.
זוהיר בהלול: להתמודד עם אלה שקוראים לחרם נגד ישראל בשיפור המצב בישראל, בשיפור האווירה הדמוקרטית בישראל.
זוהיר בהלול: אני ממש חושב שאתם לוקחים את הסיפור הזה עד להגחכה.
זוהיר בהלול: את הסיפור הזה של חקיקה כמעט יום-יומית.
זוהיר בהלול: אתם מכניסים אותנו לתוך הצינוק הזה פעם אחר פעם, ואנחנו אפילו מאבדים את הכלים להתגונן.
זוהיר בהלול: כי על מה אנחנו מתגוננים?
זוהיר בהלול: עליך אנחנו מתגוננים.
זוהיר בהלול: כי אם אתה מאבד את עצמך לדעת באמצעות חקיקה - - -, אתה גורם לילדיך לחיות באווירה אנטי דמוקרטית.
זוהיר בהלול: זה מה שאתם רוצים?
זוהיר בהלול: שיבושם לכם.
בצלאל סמוטריץ': תודה רבה, חבר הכנסת זוהיר בהלול.
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת רועי פולקמן.
רועי פולקמן: אני אתחיל רגע מהדיבר על עודף החקיקה.
רועי פולקמן: אני תומך מאוד בצמצום החקיקה הפרטית.
רועי פולקמן: אפילו הגשתי.
רועי פולקמן: אני הגשתי, יחד עם צוות שעבד במושב הקודם, הצעה בעניין הזה.
רועי פולקמן: כי אני בהחלט - - - מי שכרגע בעיקר נגד זה היו סיעות האופוזיציה.
רועי פולקמן: אז אני כבר מרים לכם דגל: אם זה כזה חשוב לכם, אני בהחלט מסכים שצריך לייצר מידתיות של חקיקה פרטית בכנסת.
רועי פולקמן: קדימה.
רועי פולקמן: בואו תצטרפו למהלך הזה.
רועי פולקמן: שרת המשפטים דיברה על זה, כי אנחנו התעסקנו בזה בצוות משותף במושב הקודם.
רועי פולקמן: ובהחלט יש משמעויות לעודף חקיקה: גם לאיתנות הכלכלית של המדינה - - -.
רועי פולקמן: אבל אתם לא יכולים שכשאתם לא אוהבים את החוקים - - - בעודף חקיקה, ובכל שני וחמישי - - - על חוקים, שהחוקים האלה, לדעתי, חוקים לחלוטין לא מבושלים.
רועי פולקמן: לא לבוא ולהגיד אז: זה בסדר.
רועי פולקמן: אז בואו נגיע להבנה הזו - - - לכם דגל.
רועי פולקמן: יש עודף חקיקה בכנסת ישראל.
רועי פולקמן: תהיו שותפים.
רועי פולקמן: בואו נטפל בזה.
רועי פולקמן: ברמה העקרונית, מעבר - - - אני כן מסכים שהחוק הזה יש בו מרכיב סמלי.
רועי פולקמן: קראו לזה הצהרת חוק.
רועי פולקמן: לא, יש פה מרכיב סמלי.
רועי פולקמן: להגיד לכם שזו איזו דרמה בעניין הטיפול באחינו בישראל?
רועי פולקמן: זה חוק סמלי.
רועי פולקמן: מסכים.
רועי פולקמן: - - -
יוסף ג'בארין: אבל אתה יודע שהסמכות קיימת.
רועי פולקמן: אני כן אגיד מילה אחת על הדיון העקרוני.
רועי פולקמן: בוודאי לגיטימי וצריך לעודד ביקורת על הממשל בישראל, בכל דרך אפשרית, כולל מבצלם.
רועי פולקמן: יש הבדל, בעיניי – ופה זה הדיון, בעיניי, האידיאולוגי.
רועי פולקמן: אפילו היושר האינטלקטואלי, כמו שקרא לזה הנשיא – בין דה-לגיטימציה לבין ביקורת.
רועי פולקמן: וביקורת זה לגיטימי, וצריכים שיהיו ארגוני חברה שלישית - - -.
רועי פולקמן: וגם אם הביקורת היא מעצבנת - - - זה לגיטימי.
יעל גרמן: חבר הכנסת רועי פולקמן, אין ויכוח בזה.
יעל גרמן: אין ויכוח.
יעל גרמן: השאלה אם אתה חושב שצריך חוק.
יוסף ג'בארין: כתוב דה-לגיטימציה בחוק?
יוסף ג'בארין: - - - בחוק?
רועי פולקמן: אני לא רואה סתירה בין האמירה שאנחנו צריכים - - - כחברה שפתוחה לביקורת, ולגיטימי לבקר את השלטון ואפילו חובה לבקר את השלטון; ואם לא מבקרים את השלטון יש בעיה, וזו התקשורת וזה ארגוני החברה השלישית וזה גם מדינות העולם; לבין דה-לגיטימציה.
רועי פולקמן: ודה-לגיטימציה של מדינה זה, להבנתי - - -
יעל גרמן: אבל זה לא חוק.
יעל גרמן: וזה ימנע?
יעל גרמן: והחוק הזה ימנע את הדה-לגיטימציה?
רועי פולקמן: זה אומר, בעיניי, שנציגים של גופים שבאים ממקום של דה-לגיטימציה, קרי, של חרם, שהוא הופך את מדינת ישראל ללא לגיטימית; דרך אגב, זה הקרב הבין לאומי של ישראל היום, שיש לנו ביקורת על התנהלותה של ישראל.
רועי פולקמן: היא מדינה לא לגיטימית.
יוסף ג'בארין: מי שקורא לחרם על ההתנחלויות, רק על ההתנחלויות.
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת יוסף ג'בארין.
יוסף ג'בארין: אבל זו השאלה העיקרית.
בצלאל סמוטריץ': אבל עוד רגע תהיה לך הזכות לדבר.
יוסף ג'בארין: הוא אחד היוזמים - - -
בצלאל סמוטריץ': מישהו יכול לתת לחבר הכנסת יוסף ג'בארין - - - שהוא יוכל לכתוב את ההערות?
בצלאל סמוטריץ': כשהייתי בבית הספר המורה אמרה - - - לשאול את השאלות.
בצלאל סמוטריץ': אני אתן לך אחר כך לדבר, נו.
יוסף ג'בארין: תעזוב את הדמגוגיה הזו.
בצלאל סמוטריץ': לא, זו לא דמגוגיה.
יוסף ג'בארין: הוא אחד היוזמים.
יוסף ג'בארין: אז שיסביר למה הוא התכוון - - -
בצלאל סמוטריץ': אז אתה עוד רגע תשאל אותו בתורך.
רועי פולקמן: שוב, ביקורת כן - - - דה-לגיטימציה.
ג'מאל זחאלקה: למה ישראל הסכימה לסמן את מוצרי ההתנחלויות?
ג'מאל זחאלקה: אז גם מר אהוד אולמרט הסכים וגם הממשלה הישראלית נכנעה.
ג'מאל זחאלקה: נכנעה.
יעל גרמן: חבר הכנסת רועי פולקמן, השאלה אם החוק הזה ישרת - - -?
יעל גרמן: מה תעשה אם מחר יחוקקו באירופה - - - שיקבע את ה-BDS?
רועי פולקמן: גם באירופה יש אינטראקציות.
רועי פולקמן: כשאדם רוצה לבקש אישור כניסה למדינה – זה ההבדל כאן - - - כי היה לי חשוב.
רועי פולקמן: אני חששתי מהמגבלה על השר - - -: מהצורה, מההתנהלות, מהמינהל התקין – לא מהרציונל של החוק הזה.
רועי פולקמן: וכאן כל השינוי היה בין ה-opting in ל-opting out.
רועי פולקמן: ברגע שאדם, גם אם הוא עם ביקורת, ואפשר להתווכח מה זה דה-לגיטימציה ומה זה ביקורת – הוא ינהל דו-שיח עם המדינה ולא הפוך.
רועי פולקמן: זאת אומרת, הוא יצטרך לבוא, לפנות למשרד הפנים ולהגיד: חברים, בגדול יש בעיה עם כניסתי.
רועי פולקמן: אני רוצה.
רועי פולקמן: אני - - -.
רועי פולקמן: אני אסביר מה מטרת ביקורי.
מיכל רוזין: זה לא עובד ככה.
רועי פולקמן: כלומר, במובן הזה אני גורם לאותו אדם שקורא לדה-לגיטימציה, גם אם הוא יבוא, והוא יוכל לקבל היתר לבוא; רק הוא יצטרך לבוא, וזה קיים בהרבה מדינות בעולם - - -
מיכל רוזין: אבל גם עכשיו, השר יחסום אותו.
רועי פולקמן: אני בא לארץ - - -
יעל גרמן: וזה ממש לא אוטומט.
רועי פולקמן: עכשיו, לא יודע איפה - - -
יעל גרמן: זה ממש לא אוטומט.
רועי פולקמן: - - - סיבה מאוד כבדה, כמו תמיכה בטרור, שבו משרד הפנים יפעל; גם אז, שיגיע מידע מגורמי הביטחון כדי שייחסמו כניסה של בן-אדם לישראל - - -
מיכל רוזין: תגיד לי, אתה רוצה לבוא איתי לשדה התעופה?
מיכל רוזין: כל יום חוסמים אנשים, וזה בסדר - - -
רועי פולקמן: ברור שחוסמים - - -
מיכל רוזין: זה לגיטימי.
מיכל רוזין: מדינה יכולה להחליט מי נכנס ומי יוצא.
מיכל רוזין: מה שייך?
מיכל רוזין: ואיך הוא יידע לעשות את זה?
זוהיר בהלול: אבל אמרת שאתה - - - בהגדרות - - - ביקורת ודה-לגיטימציה.
זוהיר בהלול: אתה אומר בעצם לשונך שמאוד קשה לעשות את ההבחנה בין ביקורת.
זוהיר בהלול: שהרי זה שיש לו שיקול דעת, גם יבלבל בין ביקורת לבין דה-לגיטימציה.
רועי פולקמן: זה נשען על חוק החרם על ישראל.
רועי פולקמן: כל ההגדרה בחוק הזה נשענת על חוק ההגדרה על החרם על ישראל, שמגדירה מה זה חרם.
רועי פולקמן: זה לא כולל ביקורת.
רועי פולקמן: לביקורת יש כאן - - - מאוד רחב - - -
זוהיר בהלול: קשה לקבוע מה זו ביקורת.
רועי פולקמן: ויש כאן את העניין של ה- opting inוה-opting out.
רועי פולקמן: חבר'ה, זה חוק שיש לו מרכיב סמלי, ולא צריך להגזים.
רועי פולקמן: מעבר לזה, זה חוק סמלי.
רועי פולקמן: אין פה - - - בשינוי מדיניות - - -
יעל גרמן: אז השאלה - - - חוקים סמליים?
רועי פולקמן: - - - תומך בצמצום החקיקה - - -
יעל גרמן: אז - - - לצמצם את החקיקה המיותרת הזו.
רועי פולקמן: - - - סמלי
בצלאל סמוטריץ': בבקשה, אדוני.
יוסף ג'בארין: האמת היא שאני רואה בחוק הזה כעוד פרק במסע של רדיפה פוליטית.
יוסף ג'בארין: והפעם הרדיפה הפוליטית מכוונת לא רק לפעילי זכויות אדם, אגב.
רועי פולקמן: זה לא אוסר על פעילי זכויות אדם להיכנס לישראל.
יוסף ג'בארין: בטח שהוא.
יוסף ג'בארין: בטח שזה.
יוסף ג'בארין: מספיק שהם בעד החרם.
יוסף ג'בארין: אבל אגב, זה לא רק פעילי זכויות אדם.
יוסף ג'בארין: זה גם - - -.
יוסף ג'בארין: לא רק הארגונים שלהם.
יוסף ג'בארין: ואני לא אפתיע אותך אם אני אומר לך: כשאני נמצא בחוץ לארץ ואני פוגש את הקהילה הפלסטינית שם והקהילה האירופית וכדומה, אני פשוט קורא את זה ונחרד.
יוסף ג'בארין: מה, כל אלה, עכשיו יתחילו לרדוף אותם?
יוסף ג'בארין: שלא יאפשרו להם להיכנס לישראל - - - הפוליטיות שלהם?
מיכל רוזין: - - - זה טרור?
מיכל רוזין: איך זה?
בצלאל סמוטריץ': אתה הופך אותם לאיזה צדיקים גדולים.
מיכל רוזין: לא, לא הופכים לצדיקים, אבל גם ההיסטריה הזאת שהוא קרא לחרם.
מיכל רוזין: אז זהו.
מיכל רוזין: אז בן האדם הוא טרוריסט.
מיכל רוזין: קצת פרופורציה בעולם.
מיכל רוזין: אשכרה, פרופורציות.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לכם, וגם חבר הכנסת רועי פולקמן לא השיב על השאלה הזו.
יוסף ג'בארין: עמדה מאוד מקובלת.
יוסף ג'בארין: עמדה מאוד מקובלת בעולם, שכל השטחים הכבושים מ-67', כל ההתנחלויות זה בכלל במעמד לא חוקי לפי הדין הבינלאומי.
יוסף ג'בארין: ולכן מעמדה מאוד מקובלת בעולם, פשוט נגד ההתנחלויות הלא חוקיות.
מיכל רוזין: אז הוא לא ייכנס.
רועי פולקמן: - - - זה לא החוק הזה.
יוסף ג'בארין: זה בדיוק הסיפור.
רועי פולקמן: חוק החרם לא מדבר על - - -
יוסף ג'בארין: אבל זה בדיוק הסיפור.
רועי פולקמן: הוא לא מדבר על זה.
יוסף ג'בארין: החוק הזה רודף דעות פוליטיות.
יוסף ג'בארין: השלטון בעצם רוצה לאפשר בסיס משפטי ששוב ירדוף אחרי פעילי זכויות אדם ויפחיד אותם, שלא ימשיכו בפעילות שלהם.
יוסף ג'בארין: אגב, הסמכות בחוק קיימת.
יוסף ג'בארין: שר הפנים יכול לעשות את זה גם היום.
יוסף ג'בארין: הסמכות קיימת.
יוסף ג'בארין: אז בשביל מה צריכים את זה?
יוסף ג'בארין: לא סומכים על שר הפנים?
יוסף ג'בארין: לא סומכים על ש"ס?
יוסף ג'בארין: כאילו, למה צריכים את זה?
יוסף ג'בארין: לא סומכים עליו?
יוסף ג'בארין: הוא יכול למנוע מאזרח לא להיכנס.
יוסף ג'בארין: מתושב ומאזרח של מדינה זרה.
<קריאה: בלי החוק.
יוסף ג'בארין: בלי החוק הזה.
יוסף ג'בארין: אז מי צריך את זה?
יוסף ג'בארין: אני מתפלא בכלל אם באמת שר הפנים בעצמו תומך בחוק הזה, שנועד בעצם רק להגביל את סמכויותיו ולצמצם את חופש - - - שלו.
יוסף ג'בארין: אבל גם מי שרוצה לקדם את החוק הזה – זה לא הניסוח.
יוסף ג'בארין: זה ניסוח כל כך רחב.
יוסף ג'בארין: זה פשוט בלתי ייאמן הניסוח הרחב הזה.
יוסף ג'בארין: זה לא כתוב שהוא יסכן את מדינת ישראל, לא יגרום סיכון לביטחון המדינה או לביטחון הציבור.
בצלאל סמוטריץ': חרם.
יוסף ג'בארין: מה, מספיק שהוא מביע דעה פוליטית וזהו?
יוסף ג'בארין: הסוף שלו?
יוסף ג'בארין: אין דבר כזה.
יוסף ג'בארין: תדמיין לך - - -
בצלאל סמוטריץ': אם הוא קורא לחרם, זה - - -
מיכל רוזין: מה זה קורא לחרם?
מיכל רוזין: להחרים מוצרים מההתנחלויות זו קריאה לחרם?
מיכל רוזין: - - - פרופורציות.
בצלאל סמוטריץ': יש חוק שמגדיר את זה.
בצלאל סמוטריץ': החוק הזה נחקק ב-2011.
יוסף ג'בארין: - - - מה שקורה בפועל.
מיכל רוזין: לא, הוא רוצה איכשהו להילחם בכולם.
מיכל רוזין: השכל הישר בסוף ינצח, אדוני היושב ראש.
יוסף ג'בארין: ורק אני עוד רוצה להגיד לך שהאיחוד האירופי, בהסכם האחרון לשיתוף פעולה אקדמי עם מדינת ישראל, הורייזן 2020, התנה את ההסכם בכך - -
מיכל רוזין: וישראל הסכימה וחתמה על זה.
יוסף ג'בארין: - - שהתקציבים לא יועברו לשטחים הכבושים.
יוסף ג'בארין: ואתה יודע את זה וגם חבר הכנסת דוד אמסלם יודע את זה, ומדינת ישראל הסכימה לזה - - -
יוסף ג'בארין: - - - אז לפחות תכבד את זה.
יוסף ג'בארין: תכבד את זה.
יוסף ג'בארין: אני אומר: מי שעושה חרם על ההתנחלויות בשטחים הכבושים, הוא לא עושה דה-לגיטימציה למדינת ישראל - - - וכפי שחבר הכנסת - - -
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת יוסף ג'בארין, תודה.
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.
ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב ראש, אני באופן עקרוני לא מתלהב מחרם מכל סוג שהוא, אבל יש כאן מצב שבו הקהילה הבין-לאומית וגורמים בקהילה הבין-לאומית ובחברה האזרחית, אנשים שרוצים שלום צודק, שרוצים את טובתם של האזרחים בישראל: יהודים וערבים כאחד.
ג'מאל זחאלקה: של הפלסטינים ושל היהודים הישראלים; רוצים, חושבים שהדרך להשיג שלום צודק ולגאול אנשים מייסוריהם בארץ הקודש, זה להפעיל לחץ על ממשלת ישראל.
ג'מאל זחאלקה: חרם הוא מעשה לא אלים.
ג'מאל זחאלקה: הוא קריאה לגיטימית, למרות שאני לא מתלהב ממנו.
ג'מאל זחאלקה: אני הייתי רוצה מצב שלא יהיה צורך בחרם.
ג'מאל זחאלקה: ועל זה צריך להיאבק.
ג'מאל זחאלקה: אבל יש כאן צביעות וחגיגה של צביעות.
ג'מאל זחאלקה: ואני אביא כמה דוגמאות: מה ייעשה בישראל לאותו אדם שקורא להחרים את היישובים הערביים ואת בתי העסק ביישובים הערביים?
ג'מאל זחאלקה: האם הוא הועמד לדין?
ג'מאל זחאלקה: האם יושב ראש הישיבה – לא הוועדה, הישיבה – תקף אותו?
ג'מאל זחאלקה: אמר שהוא גזען, למשל?
ג'מאל זחאלקה: או שהוא חושב כמוהו?
ג'מאל זחאלקה: מה ייעשה לאותו יהודי שבא מברוקלין, מהימין הקיצוני, שכבר משם הוא מזמר: צריך להחרים את הערבים, ואפילו לגרש אותם מהארץ?
ג'מאל זחאלקה: האם נמנעת כניסתו לישראל של יהודי מאנשי כהנא שאומר לגרש את הערבים?
דוד אמסלם: אבל אתה כבר נכנס לשיקול הדעת - - -
ג'מאל זחאלקה: לא, אני אומר לך.
ג'מאל זחאלקה: אני מביא עד - - -
ג'מאל זחאלקה: זה מותר.
ג'מאל זחאלקה: זה ככה, לפי החוק הזה.
ג'מאל זחאלקה: על פי החוק הזה, שאנחנו דנים בו, - -
דוד אמסלם: - - - הערבים במדינת ישראל - - -
ג'מאל זחאלקה: - - ליהודי, לאותו יהודי, לאותו אפילו מורמוני, לאותו נוצרי קיצוני, שאומר שצריך לגרש את הערבים, מותר להיכנס לאותו אדם.
ג'מאל זחאלקה: כמו מר נועם חומסקי, למשל, שרוצה להגיע לכאן והוא אומר שצריך להפעיל לחץ על ממשלת ישראל כדי להגיע לשלום צודק, שלכולם יהיו זכויות שוות בארץ – זה לא לגיטימי.
ג'מאל זחאלקה: יש כאן צביעות.
ג'מאל זחאלקה: יש כאן מלחמה בזכויות אדם.
ג'מאל זחאלקה: יש כאן מלחמה נגד השלום.
ג'מאל זחאלקה: יש כאן ניסיון לסגור כל אפשרות להגיע להסדר.
ג'מאל זחאלקה: יושב ראש הוועדה לא רוצה.
ג'מאל זחאלקה: הוא רואה את חלום הבלהות שלו, שיופעל לחץ על ידי החרם על ממשלת ישראל, שייאלץ לסלק את הצבא הישראלי מהשטחים הכבושים, לפרק את כל ההתנחלויות ולהגיע לאיזשהו הסדר.
ג'מאל זחאלקה: אתם לא רוצים שלום.
ג'מאל זחאלקה: לכן, אתם מביאים את החוק המטונף הזה.
בצלאל סמוטריץ': תודה רבה, חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, על דבריך הנפלאים.
בצלאל סמוטריץ': עורכת הדין יפעה סגל, מנכ"לית הפורום המשפטי הבין-לאומי.
<יפעה סגל: - - - יש איזשהו - - - חדש, שבע
<יפעה סגל: צם אנחנו מדברים כאן על איזושהי הגדרה של גורם שמגיע כאיום אסטרטגי על מדינת ישראל - - - בעולם, ואנחנו צריכים להתמודד איתו.
<יפעה סגל: האם אנחנו מגדירים את הדבר הזה כאיום אסטרטגי ומקבילים אותו באמת לאיומים ביטחוניים ואיומים אחרים?
<יפעה סגל: ואז יש כלים, שמבחינה משפטית וגם מבחינת הדין הבינלאומי, הם פתוחים והם מקובלים למדינה כדי להגן על עצמה.
<יפעה סגל: אם ה-BDS הוא איום אסטרטגי, וככה אני חושבת מתייחסת אליו היום לפחות ממשלת ישראל, זאת אומרת שיש בידיה את הכלים לעשות איזשהם איזונים, כדי להגביל - - - כאלה ואחרים, ולהגן על הפעילים האלה שנכנסים.
<יפעה סגל: אין ספק שצריך לאזן את זה.
<יפעה סגל: לעשות פה איזשהו איזון.
<יפעה סגל: הפעילים האלה שנכנסים – זה לא סתם מישהו כתב בפייסבוק או אמר איזושהי מילה.
<יפעה סגל: אם מישהו נכנס בצורה אקטיבית למדינה בשביל לפעול, להשיג מידע או לזייף או לפעול כדי להגיע לאיזושהי השמדה כלכלית, אקדמית וכולי; אני חושבת שאפשר ליצור תשתית משפטית, ראויה, מאוזנת, כדי למנוע את הכניסה שלו.
<יפעה סגל: בדיוק כמו שלא היינו רוצים שמחבל עם חומרי נפץ תהיה לו גישה - - - כניסה חלקה, ככה גם אותו מחבל, מבחינה אסטרטגית, ברמת הדה-לגיטימציה, העתיד הכלכלי וכולי, לא היינו רוצים לאפשר לו את הגישה הנוחה והקלה ולהגביל את הדבר הזה בצורה מאוזנת.
בצלאל סמוטריץ': מר עמית ברק, מנהל פעילות פורום גיוס העדה הנוצרית.
<עמית ברק: אני רוצה לתת דוגמה ממה שקורה בשטח.
<עמית ברק: יש תכנית שנקראת EAPPI.
<עמית ברק: היא שייכת למועצת הכנסיות העולמית - - - בארץ משנת 2002.
<עמית ברק: הפעילים שלה נכנסים על ויזת תייר.
<עמית ברק: הם מתחלפים כל שלושה חודשים.
<עמית ברק: הם נכנסים לארץ והם קוראים בגלוי לחרם על ישראל.
<עמית ברק: הם מתעדים את חיילי צה"ל ושוטרים.
<עמית ברק: הם מביעים תמיכה מוצהרת בהשתמטות מצה"ל.
<עמית ברק: הם מגלים הבנה לטרור, לרצח של משפחת פוגל.
<עמית ברק: הם מאשימים את הלובי היהודי בכך שזה מטשטש את העובדה שישראל שותלת סכינים אצל המחבלים.
<עמית ברק: הם מאשימים את ישראל בזה שהיא מתנכלת לנוצרים במדינה.
<עמית ברק: ולמעשה כל הפעילות שלהם הזאת היא במסווה של תיירים שנכנסים לארץ.
<עמית ברק: הם נכנסים לנתב"ג, לא מספרים את האמת ונמצאים פה ועושים את הפעילות הבלתי חוקית הזאת - - -
ג'מאל זחאלקה: - - - אתה מקארתיסט.
ג'מאל זחאלקה: אתה סתם מקארתיסט.
<עמית ברק: משתלבים בהפרות סדר, בהתפרעויות בלתי חוקיות.
<עמית ברק: מצלמים את - - -
ג'מאל זחאלקה: איך אתה אומר - - -
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה - - -
ג'מאל זחאלקה: אז למה המשטרה לא עוצרת אותם?
ג'מאל זחאלקה: אתה מעל המשטרה?
<עמית ברק: קודם כל - - -
בצלאל סמוטריץ': אל תענה לו.
בצלאל סמוטריץ': מר עמית ברק - - -
ג'מאל זחאלקה: אתה המגזר.
<עמית ברק: - - -
ג'מאל זחאלקה: אתה מקארתיסט.
ג'מאל זחאלקה: אתה נגד זכויות אדם.
בצלאל סמוטריץ': מר עמית ברק, אם אתה תענה לו, אני אקח לך את זכות הדיבור.
בצלאל סמוטריץ': אתה מדבר אלינו, אתה לא מדבר איתו.
<עמית ברק: אני - - -
ג'מאל זחאלקה: תגיד אני בתור פשיסט, מקארתיסט, נגד זכויות אדם, נגד נוצרים.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר מה שאני אומר.
ג'מאל זחאלקה: אז תמשיך - - -
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה נורא-נורא רוצה שנוציא אותו ואז - - - בטלוויזיה.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא ניתן לו את התענוג הזה.
<עמית ברק: אנחנו מכירים את הפעילות שלהם מפברואר 2015.
<עמית ברק: אנחנו עובדים עליהם רצוף - - - נמצאים איתם.
<עמית ברק: אני יכול להגיד שכן נעשתה פעילות נגד.
<עמית ברק: כן נעשתה פעילות נגד, גם של המשטרה, חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, והפעילות שלהם בחודשים האחרונים התמעטה מאוד, גם בשטח וגם ברשתות החברתיות, ששם הם מפיצים את המסרים האנטי ישראליים שלהם.
ג'מאל זחאלקה: - - - מהאנשים האלה חוץ - - -
בצלאל סמוטריץ': יש לנו כאן נציג של שתי"ל?
בצלאל סמוטריץ': רשום לי מר חובב ינאי.
בצלאל סמוטריץ': נמצא פה?
<חובב ינאי: אני כאן, אבל אני לא כאן כדי לקבל - - -.
<חובב ינאי: אלה דברים - - -
בצלאל סמוטריץ': נציג האגודה לזכויות האזרח נמצא פה?
בצלאל סמוטריץ': גם לא נמצאים.
בצלאל סמוטריץ': אז אנחנו, סוף-סוף, נגיע לשמוע את עמדת גורמי המקצוע.
בצלאל סמוטריץ': משרד הפנים דיבר.
בצלאל סמוטריץ': משרד המשפטים רוצה להגיד משהו?
בצלאל סמוטריץ': איך השם?
בצלאל סמוטריץ': רק לפרוטוקול.
<אביטל שטרנברג: אני אביטל שטרנברג ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
<אביטל שטרנברג: כמו שנאמר כאן, הסמכות כבר קיימת היום.
<אביטל שטרנברג: כמו שנאמר כאן, - - - אין זכות - - - בכנסת ישראל.
<אביטל שטרנברג: אני מפנה אותם לסעיף 6 לחוק יסוד כבוד האדם וחירותו.
<אביטל שטרנברג: דהיינו, המצב המשפטי לא ישתנה מבחינת זכות הכניסה אם החוק יחוקק ואם לאו.
<אביטל שטרנברג: אכן, כפי שציין בצדק היושב ראש, חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ': יש פה הבנייה של - - -, וזהו השינוי שמוצע כאן.
<אביטל שטרנברג: אבל הסמכות קיימת, ולמיטב ידיעתנו היא מופעלת מעת לעת.
<אביטל שטרנברג: אגב, היא לא טעונה הנמקה.
<אביטל שטרנברג: אני מפנה אתכם לסעיף 9 לחוק - - - החלטות והנמקות.
<אביטל שטרנברג: ההחלטות הספציפיות האלה של שר הפנים אינן טעונות הנמקה.
<אביטל שטרנברג: עכשיו, מה שרציתי עוד לומר זה עניין טכני, ואנחנו - - -: ועדת השרים לחקיקה תמכה בהצעת החוק רק עד הטרומית.
<אביטל שטרנברג: למעשה, יש לנו כרטיס נסיעה רק עד לטרומית.
<אביטל שטרנברג: אין לנו החלטה מעבר.
<אביטל שטרנברג: אנחנו נחזור לוועדת השרים לחקיקה.
דוד אמסלם: מה ההחלטה?
בצלאל סמוטריץ': לא, לא, לא, לא, אני חלוק עלייך.
בצלאל סמוטריץ': אני מכיר את ההחלטה מצוין.
בצלאל סמוטריץ': ההחלטה אומרת שההצעה עוברת והיא תקודם בצמוד להצעה הממשלתית, שלא קיימת, שלא - - -
<אביטל שטרנברג: - - -
מיכל רוזין: נו, אז אין לנו ממשלתית פה.
<אביטל שטרנברג: מחליטים בהתאם לסעיף - - - לתמוך בקריאה טרומית בלבד בהצעת החוק.
<אביטל שטרנברג: וההמשך - - - רוב התנאים הבאים, המציעים גם כאילו חודש להצעת החוק - - - בנושא - - - בסעיף (ה) המוצע במקום - - -
<תומר רוזנר: המתינו.
בצלאל סמוטריץ': המתינו תשעה חודשים.
<אביטל שטרנברג: למעשה, פורמלית אנחנו אמורים לחזור לוועדת השרים לחקיקה, למרות ההצעה - - -
מיכל רוזין: - - - צריך.
מיכל רוזין: צריך.
מיכל רוזין: אין פה הצעת חוק ממשלתית.
מיכל רוזין: ואם זו הייתה התניה, צריך לחכות.
דוד אמסלם: אני הייתי מבקש לשמוע את ההחלטה של ועדת השרים לחקיקה בלי פרשנות.
דוד אמסלם: תקריאי אותה רק, כמו שהיא.
<אביטל שטרנברג: - - - הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון – אי מתן אשרה ורישיון ישיבה לקורא לחרם על ישראל) התשע"ה-2015.
התנאים הבאים: (א) המציעים ימתינו חודש להצעת חוק ממשלתית בנושא, ויקדמו הצעתם עם הצעת חוק ממשלתית.
התנאים הבאים: (ב) בסעיף קטן (ה) בהצעת החוק, המוצע במקום "ייקבעו בתקנות", יבוא "יהיו לשיקול דעת שר הפנים מטעמים מיוחדים שיירשמו".
התנאים הבאים: מבחינה פורמלית, אנחנו, כנציגי הממשלה, - - - זה המנדט שלנו.
התנאים הבאים: קיבלנו אישור עד לטרומית.
התנאים הבאים: אנחנו אמורים לחזור, ונדאג לזה.
בצלאל סמוטריץ': - - - ממש לא, חברים - - -
בצלאל סמוטריץ': משרד הפנים תומך.
בצלאל סמוטריץ': הייתה כאן נציגת משרד הפנים, ואנחנו שוחחנו על זה גם עם שר הפנים, אריה דרעי, ואנשיו.
בצלאל סמוטריץ': משרד הפנים תומך בקידום החוק.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו המתנו לא חודש, אלא תשעה חודשים להצעה הממשלתית שלא באה.
בצלאל סמוטריץ': ולא רק לא באה, אלא גם לא קיימת היום.
בצלאל סמוטריץ': החלטת ועדת השרים, בפירוש לא מונעת מאיתנו לקדם את החוק הזה.
בצלאל סמוטריץ': אני אדבר על זה עם יושבת ראש הוועדה, חברתי, שרת המשפטים.
בצלאל סמוטריץ': ככל שאצטרך טכנית להביא – נביא.
בצלאל סמוטריץ': אני אומר לכם שכרגע לא תהיה עם זה בעיה.
מיכל רוזין: רק תזכור את זה כשגם מתנים את ההצעות הפרטיות שלי או של האופוזיציה לחכות להצעת חוק ממשלתית.
טלב אבו עראר: נכון מאוד.
מיכל רוזין: זה התניות.
מיכל רוזין: אלה ההתניות של ועדת השרים לחקיקה.
מיכל רוזין: אז צריך לחזור לוועדת השרים לחקיקה.
טלב אבו עראר: - - - רק בגלל שהוא חלק מהממשלה - - -
דוד אמסלם: אני מדבר עם משרד המשפטים.
דוד אמסלם: אני, ברשותך, רוצה עוד פעם לשמוע את הסעיף האחרון שהקראת לו.
דוד אמסלם: מה התיקון?
<אביטל שטרנברג: התיקון לסעיף קטן (ה).
<אביטל שטרנברג: הרי נאמר כאן - - - התקנות כמו של הסעיף.
<אביטל שטרנברג: נאמר: על אף האמור בסעיף קטן (ד), שר הפנים רשאי ליתן אשרה ורישיון ישיבה במקרים מיוחדים, אשר ייקבעו בתקנות.
<אביטל שטרנברג: ומה שהחליטה ועדת השרים לחקיקה, זאת הייתה בעצם ההתנעה לקראת טרומית.
<אביטל שטרנברג: שיהיו לשיקול דעת שר הפנים מטעמים מיוחדים שיירשמו.
<אביטל שטרנברג: דהיינו, לא בתקנות, אלא שיקול דעת של שר הפנים.
דוד אמסלם: בבקשה, היועץ המשפטי תומר רוזנר.
<תומר רוזנר: יש לנו שתי הערות מהותיות, כמובן.
<תומר רוזנר: ההערה הראשונה מתייחסת למונח הקורא לחרם על ישראל.
<תומר רוזנר: אנחנו מציעים להתאים את זה לנוסח של החוק.
<תומר רוזנר: החוק שממנו זה נגזר.
<תומר רוזנר: זאת אומרת שהוא מפרסם ביודעין קריאה וכולי או משתתף או מתחייב להשתתף בחרם.
<תומר רוזנר: זאת אומרת שתהיה הלימה בין ההגדרות שמופיעות כאן לבין ההגדרות שמופיעות בחוק.
בצלאל סמוטריץ': אבל למה זה לא מספיק?
בצלאל סמוטריץ': אנחנו כפופים להגדרה של החוק - - -
<גלעד קרן: - - - מה זה חרם.
<תומר רוזנר: החוק הזה מגדיר מהו חרם.
<תומר רוזנר: אבל מה הפעולה?
<תומר רוזנר: מה זה "קורא לחרם"?
<תומר רוזנר: יש בחוק, שזה לא מוגדר שם בחוק, אלא זה מופיע בסעיפים האופרטיביים של החוק.
<תומר רוזנר: מופיע מתי אפשר להפעיל את החוק שם.
<תומר רוזנר: וזה נאמר שם שזה מי שמפרסם ביודעין קריאה לחרם על ישראל או משתתף או מתחייב להשתתף בחרם בפועל.
מיכל רוזין: אפשר לשמוע את עמדת היועץ המשפטי של הוועדה לגבי הנחיצות בחוק הזה?
<תומר רוזנר: היועץ המשפטי לא מביע דעתו לגבי נחיצותן של הצעות חוק.
מיכל רוזין: בוועדת החוקה, חוק ומשפט - - -
<תומר רוזנר: אני לא ועדת החוקה, חוק ומשפט.
<תומר רוזנר: אני לא מחליף את חברי הכנסת להחליט אם - - - או לא.
מיכל רוזין: לא מבחינה פוליטית, מבחינה משפטית.
מיכל רוזין: האם זה ישנה את המצב, את המהות?
מיכל רוזין: כלומר, אתה מצר את שיקול הדעת של השר.
בצלאל סמוטריץ': אני מבנה את שיקול הדעת שלו.
בצלאל סמוטריץ': מה לא לגיטימי?
מיכל רוזין: סליחה, אני מדברת עם היועץ ואני מבקשת את הייעוץ המשפטי.
מיכל רוזין: אתה מצר את שיקול הדעת.
<תומר רוזנר: ההערה השנייה שלי היא יותר מהותית.
<תומר רוזנר: מתייחסת לנושא של נציג ארגון, שאתם מתייחסים אליו בהצעת החוק.
<תומר רוזנר: לא ברור מה זה נציג ארגון.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, אדם שהוא חבר במוסד אקדמי מסוים שבו התקבלה החלטת חרם, אבל הוא באופן אישי לא מזדהה עם אותה החלטה, אלא הוא חבר בארגון הזה, כן?
<תומר רוזנר: הוא חבר באוניברסיטה מסוימת, אבל הוא דווקא מתנגד לנושא הזה.
<תומר רוזנר: תהיה פה בעיה עם העניין הזה.
<תומר רוזנר: צריך להגדיר בצורה יותר מדויקת, לדעתנו, את המונח נציג חברה או ארגון.
בצלאל סמוטריץ': מה אתה מציע?
<תומר רוזנר: אני מציע להסתפק בשלב הזה בקריאה הראשונה של להתייחס לאדם באופן אישי ולא להתייחס לנושא של ארגון או זה.
בצלאל סמוטריץ': - - - להוריד את זה.
בצלאל סמוטריץ': מה פתאום.
בצלאל סמוטריץ': אי אפשר להוריד את זה.
<תומר רוזנר: אז תגידו למה אתם מתכוונים.
<תומר רוזנר: למה הכוונה?
<תומר רוזנר: בוא נגיד ככה.
בצלאל סמוטריץ': הכוונה הבסיסית היא שאם יש ארגון שהוא ארגון שמוביל BDS, בסדר?