GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל שטייניץ: לגבי קצב הפעולה, אני התחייבתי והודעתי על כך, שעד שנת 2022 – שזה היה תאריך היעד להתקנת סולקנים, שגם הם דרך אחרת להפחית את הזיהום בצורה דרמטית – תקום התחנה הגזית, שתחליף את התחנה הפחמית.
יובל שטייניץ: זה קצב מהיר מאוד של הקמת תחנת כוח, כי מה שאנחנו מכירים זה תחנת כוח בגז, במקום תחנת כוח בפחם, ואז אנחנו מאפסנים את זה בפחם ומפעילים את זאת בגז.
יובל שטייניץ: כדי לעמוד בקצב המהיר הזה, אנחנו צריכים לנקוט בצעדים שיאפשרו לנו תוך חמש, שש שנים להקים את התחנה הזאת.
יובל שטייניץ: אם נצליח לקצר את לוחות הזמנים, מה טוב.
יובל שטייניץ: לכן אני אומר את זה פה בפעם הראשונה – החלטתי וגם הודעתי כבר לחברת חשמל, שבמסגרת הרפורמה אנחנו נאפשר לחברת חשמל להקים את התחנה הזו באתר בחדרה, באתר חברת חשמל בחדרה – זה יקצר בכמה שנים את הקמת התחנה, כי הרי בהקמת תחנה יש כמה שנים של בניית התחנה, אבל יש שנים, לפעמים זה יותר שנים, של סטטוטוריקה.
יובל שטייניץ: אם אתה הולך לאזור חדש או לאתר חדש, תמיד חושבים שזה מהיר, אבל בדרך כלל זה מה שלוקח, אם אתה מסתכל על תחנות כוח גזיות שנבנו.
יובל שטייניץ: אפילו בדרום שם פחות צפוף ויותר קל, בדרך כלל לקח שבע, שמונה שנים לסטטוטוריקה ושלוש, ארבע שנים ההקמה, מהרגע שהיה אישור להקים.
יובל שטייניץ: על מנת לקצר את לוחות הזמנים, כדי שנוכל לעמוד בלוחות הזמנים, ואולי בעזרת השם גם לקצר אותם קצת, אנחנו נאפשר לחברת חשמל לבנות את התחנה הזאת באתר בחדרה ואז היא תופעל על ידי גורמים פרטיים כחלק מהרפורמה בחברת חשמל.
דוד אמסלם: את הנקודה הזאת לא הבנתי.
דוד אמסלם: חברת חשמל בונה את התחנה, או מישהו פרטי בונה את התחנה?
יובל שטייניץ: לא, חברת חשמל תבנה את התחנה וגורם פרטי יפעיל אותה.
דוד אמסלם: דרך אגב, באיזה מימון?
דוד אמסלם: יש פתרון למימון?
<יפתח רון-טל: על זה אנחנו עובדים, יש כמה חלופות.
דוד אמסלם: אבל בסוף צריך שקלים לעשות את זה, זה יבוא על מסגרת התעריף?
<יפתח רון-טל: זה יבוא על מסגרת הרפורמה.
דוד אמסלם: רפורמה זאת מילה.
דוד אמסלם: כסף מהבית לא תביא, מאיפה יש לך?
<יפתח רון-טל: יש כמה חלופות, אחת החלופות זה שיתוף פעולה והקמה עם המגזר הפרטי.
דוד אמסלם: זאת כבר שאלה אחרת, אתם תסכימו לזה?
<יפתח רון-טל: ברגע שתתקבל החלטה, נמצא את הפתרונות.
יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש, ב-15,10 שנים האחרונות נבנו בישראל מספר תחנות כוח שמופעלות בגז.
יובל שטייניץ: חלקן נבנו על ידי חברת חשמל ונמצא המימון, זה חלק מתכנית הפיתוח של חברת חשמל, וחלקן נבנו על ידי גורמים פרטיים ונמצא המימון גם שם.
יובל שטייניץ: אנחנו כרגע דנים בשאלה הזאת.
עבדאללה אבו מערוף: חברת החשמל לא מעוניינת להפעיל את התחנה?
יובל שטייניץ: היא אולי מעוניינת, ויש לנו חברת חשמל איכותית וטובה - -
עבדאללה אבו מערוף: בדיוק, זה העניין.
יובל שטייניץ: - - אבל בסוף את המדיניות במשק החשמל – אני מתייעץ עם חברת חשמל, שומע את עמדתה, אבל אני קובע את המדיניות.
יובל שטייניץ: אני רוצה להגיד לך, שגם בחברת חשמל בהתחלה אולי לא היו מאושרים מהמהלכים של ביטול D או הפחתת הפחם או 4-1, אבל האחריות היא בסוף עלי.
עבדאללה אבו מערוף: מהלך מבורך.
יובל שטייניץ: אני לוקח את האחריות שלי, ואני חושב שבחברת חשמל יש קשב רב והמדיניות הזאת כבר הפכה למדיניות גם של משרד האנרגיה ורשות החשמל וגם של חברת החשמל.
יובל שטייניץ: יש שינוי מדיניות, אבל השינוי מדיניות הזה הוא לא רק אצל השר – גם ברשות החשמל והוא גם כבר בחברת החשמל.
יובל שטייניץ: חברת החשמל בהחלט אימצה וקיבלה את המדיניות החדשה.
יובל שטייניץ: גם בנושא ההקמות, זאת אחריות שלי בסוף, אנחנו רוצים ללכת לרפורמה במשק החשמל – לא אכנס עכשיו לרפורמה, זה לא נושא הדיון – אבל במסגרת הזאת מה שהחלטתי, וגם הודעתי לחברת חשמל, זה שהם יבנו את התחנה, הם לא הגורם שיפעיל אותה.
יובל שטייניץ: אנחנו עובדים עכשיו על הפרטים של המהלך המהיר הזה.
יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש, אני רוצה לסכם ולהודות לך שהזמנתי אותי ונתת לי הזדמנות להציג כאן את המהפך הזה בתחום הפחם ובתחום האנרגיה בכלל במדינת ישראל.
יובל שטייניץ: אנחנו הולכים לדרך חדשה, ואני תופס את תפקידי כשר אנרגיה בצורה קצת שונה מהעשורים הקודמים.
יובל שטייניץ: התפקיד שלי, כמובן שהאחריות הראשונית שלי היא לספק אנרגיה אמינה – גם זולה ככל האפשר, אבל קודם כל אמינה על מדינת ישראל – אבל תוך מאמץ מתמיד לשפר את איכות האוויר ואת בריאות הציבור במדינת ישראל.
יובל שטייניץ: אני לא יכול להתעלם מהדבר הזה, אני לא יכול להשאיר את זה רק לגופים אחרים או למשרדים אחרים.
יובל שטייניץ: אני תופס את התפקיד שלי כשר אנרגיה – אנרגיה אמינה, נקייה ובריאה ככל האפשר.
יובל שטייניץ: זאת המדיניות החדשה במשרד האנרגיה, ושלוש ההחלטות בתחום הפחם וגם כמובן בתחום האנרגיות החדשות, מצביעות על כך שהמדיניות הזאת היא לא רק מדיניות בעל פה, אלא זאת המדיניות שמתחילה להתבצע הלכה למעשה.
דוד אמסלם: אני שמח על ההחלטה שלך.
דוד אמסלם: ישנן הרבה החלטות במדינת ישראל, שמתקבלות גם בממשלה לא רק במנה של מיניסטר, שלא מתבצעות.
דוד אמסלם: דרך אגב, אני עוקב בוועדה אחרי הרבה מאוד דיונים שלא קורים, ואני נודניק, אני כל שלושה חודשים קובע דוח.
דוד אמסלם: תחנת כוח לא בונים בשבועיים.
דוד אמסלם: ברגע שאתה קיבלת החלטה, צריך להיות איזה גאנט, לוחות זמנים עם שני דברים, גם סוגיית המימון וגם סוגיית הביצוע.
דוד אמסלם: הייתי רוצה שתאמר לנו כמה מילים על זה, כדי שאנחנו נדע באיזה פיקים גם לעקוב אחרי הנושא.
יובל שטייניץ: קודם כל, אני מאוד מודה לך על השאלה.
זאב בנימין בגין: אם אפשר לצרף לאותה שאלה גם גרף אופטימי של כניסת אנרגיות מתחדשות, כמה מהתחזית היא בידי הממשלה, כמה בידי גורמים פרטיים, כמה מזה משאלות לב.
זאב בנימין בגין: הגרף נראה יפה מאוד.
יובל שטייניץ: אני אענה בקצרה, ואני אתן למנכ"ל ואולי גם לראש רשות חשמל להתייחס.
יובל שטייניץ: קודם כל, מה שאמרת, אדוני היושב ראש, כמובן מאוד נכון, כי לקבל החלטות זה לא קל, אבל לבצע אותן זה עוד יותר קשה.
יובל שטייניץ: אני חושב שעד היום ההחלטות שכבר החלטתי במשק האנרגיה, לשמחתי – אבל זאת עבודה קשה מאוד – מתבצעות.
יובל שטייניץ: ההפחתה של 15%, אנחנו עכשיו מתקרבים לסוף 2016 התבצעה.
יובל שטייניץ: ההחלטה על הוצאת המכרזים זה עדיין לא הביצוע בפועל, אבל הוצאת המכרזים מתבצעת בימים אלה.
יובל שטייניץ: המכירה של כריש, תנין, שהיו כאלה שחשבו שהיא לא תתבצע, אתמול התחיל פירוק המונופול בגז, אחד משלושת המאגרים – הקטן יותר, אבל משמעותי למשק המקומי – כריש, תנין כבר לא בידיים של דלק ונובל, הוא עבר לידיים אחרות של אנרג'יאן.
יובל שטייניץ: אתמול זה אושר סופית.
יובל שטייניץ: הפיתוח של תמר והתחלת הפיתוח של לוויתן מתבצע בשטח.
יובל שטייניץ: אסדת הקידוח ברקן מרחיבה את תמר ואמורה לעבור תוך חודשיים, שלושה להתחלת קידוחי הפיתוח בלווייתן.
יובל שטייניץ: כלומר, קודם כל אנחנו רואים שהדברים בשטח שכבר החלטנו עליהם, כולל לוחות הזמנים של המתווה – שרבים חשבו שהוא לא יעבוד, או שהדברים לא יקרו – קורים בשטח.
יובל שטייניץ: שנית, לגבי ההחלטה אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד.
דוד אמסלם: ולשאלה.
יובל שטייניץ: ולשאלה הזאת, עד חודש מרץ, כלומר ברבעון הראשון של 2017, אנחנו נגבש סופית את הפרטים של הקמת התחנה הגזית, ואני מתכוון להביא את זה להחלטת ממשלה, לעגן את זה גם בהחלטת ממשלה, את כל הפרטים, כדי שהמדיניות הזו, שהיא כרגע מדיניות של שר האנרגיה – שזה מחייב את הממשלה – תעוגן גם בהחלטת ממשלה.
יובל שטייניץ: אנחנו מתחילים לגבש עכשיו את הדרכים להקמה, כולל כל מה שאמרת בצד הפיננסי, וכבר ברבעון הראשון של 2017 – אני אומר כאן עד סוף הרבעון, אולי זה יהיה גם קודם – אנחנו נביא החלטת ממשלה מפורטת, ואחרי הדבר הזה אני אשמח גם שתזמינו אותנו עוד פעם כדי להציג את הפרטים.
יובל שטייניץ: מאחר שהמהלך הזה כל כך חשוב, אני לא מתכוון להשאיר את זה רק כמהלך של משרד האנרגיה, אני הולך לעגן אותו בהחלטת ממשלה כבר ברבעון הראשון של 2017.
יובל שטייניץ: אדוני המנכ"ל, אתה רוצה להגיב?
<שאול מרידור: אני רק אגיד לגבי מתחדשות, אלה יעדי המשרד, הרשות, הממשלה.
<שאול מרידור: מה שהממשלה עושה זה מוציאה מכרזים, הסקטור הפרטי מקים, הממשלה לא מקימה דבר.
<שאול מרידור: אבל העמידה ביעדים האלה מבחינתנו היא תכנית עבודה, לא איזה יעד לשאוף אליו.
<שאול מרידור: זו תכנית העבודה, ולכן זה המינימום שבו נעמוד.
דוד אמסלם: תודה רבה לשר.
דוד אמסלם: אני כמובן, כדרכי בקודש, אעקוב אחרי הנושאים האלה.
דוד אמסלם: אנחנו נקיים דיון בוועדה לא בשליש הזה, אלא במושב הבא, אחרי שתעביר את החלטת הממשלה.
דוד אמסלם: אתה מכיר אותי, עוד שלושה חודשים נקיים דיון וגם נראה איך מתקדמת העבודה, יכול להיות שגם נלך לראות אותה.
יובל שטייניץ: תאמין לי, זה רק יעזור לנו.
דוד אמסלם: תזכרו, ככה אני עובד.
דוד אמסלם: אני פקיד, אני לא פוליטיקאי רגיל.
דוד אמסלם: אם אומרים לי חודשיים, אחרי חודשיים ושבועיים אני בא לשאול מה קורה.
דוד אמסלם: בעזרת השם, נעקוב אחרי העניין הזה, ולכן אני מציע שאם אתם נותנים נתונים, תבדקו את עצמכם פעמיים, כי ברגע שאתם הולכים עליהם, אנחנו מתבייתים עליהם ואנחנו מתחילים לבדוק אותם.
דוד אמסלם: לגבי האנרגיות המתחדשות, אני קיימתי דיון בנושא, אני עוקב אחריו ומקדיש לו שעות על גבי שעות, אתם אפילו לא יודעים כמה.
דוד אמסלם: אני חושב שזה הסיפור של מדינת ישראל.
דוד אמסלם: אני חושב שהיעדים שהצגנו כאן הם טובים אבל הם לא מספיקים ל-10 שנים הקרובות.
דוד אמסלם: יש מדינות היום בעולם – שבאמת לא נמצאות ובפור עלינו חבל על הזמן, בעיקר בנושאים של פוטו-וולטאים, שאני חושב ששם יש לנו יתרון יחסי על פני מדינות אירופיות, ובוודאי אחרי שכל ההשקעה גם ירדה, זאת אומרת כל העלויות של הפאנלים ירדו וכו', אבל זה דיון אחר שאני אקיים.
דוד אמסלם: לדעתי, אנחנו באמת צריכים לשאוף לאיזשהו יעד קצת יותר גבוה מזה.
דוד אמסלם: אם נגיע אליו, מצוין.
דוד אמסלם: אם נגיע פחות, בדרך כלל היעדים יותר גבוהים מהמציאות.
דוד אמסלם: יעד זה משהו אוטופי, ואנחנו שואפים אליו, שיהיה לנו לאן לשאוף.
דוד אמסלם: כבוד השר, אני מעריך את כל מה שעשית, גם בהחלטה, החלטה אמיצה מאוד, רק נבדוק שהיא תיושם, כמו שאמרתי קודם.
דוד אמסלם: אני מודה לך על ההשתתפות כאן.
דוד אמסלם: השר יצטרך לעזוב עוד כמה דקות, יש לו התחייבות אחרת שהוא גם דחה אותה.
<יונתן אייקנבאום: אפשר שאלת הבהרה?
<יונתן אייקנבאום: מדובר בהשבתה או בסגירה של היחידות?
דוד אמסלם: הוא אמר סגירה.
דוד אמסלם: אני אענה לך מה שהבנתי.
דוד אמסלם: סגירה – סוגרים ובונים חדש, אחרי זה נשאל למה צריך אותם בשעת חירום ובהיקפים האלה.
דוד אמסלם: זה לא חשוב, זאת כבר שאלה כספית.
יובל שטייניץ: לפני שאני עוזב ומשאיר את הבמה לאנשים שמבצעים את המדיניות הזאת תחת עיני הפקוחה ותחת עיניכם הפקוחות, אני רוצה להעיר שתי הערות.
יובל שטייניץ: ראשית, העובדה שפעם בכמה חודשים מתקיים פה דיון מעקב, אני רואה בה סיוע לכך שנוכל לבצע את הדברים, זה טוב מבחינתי, זה רק יעזור לנו להאיץ את המערכת לבצע את הדברים כפי שהחלטנו עליהם.
יובל שטייניץ: שנית, דיברת על אנרגיות מתחדשות.
יובל שטייניץ: קודם כל, מה שאמרת נכון, דווקא השבוע בהחלט היה צעד מאוד חשוב, שהוא חלק מהמון צעדים, וזאת ההחלטה לגבי הגגות.
יובל שטייניץ: ההחלטות שהתקבלו בכנסת, בשיתוף חברי כנסת שפעילים בנושא, אבל גם בשיתוף משרד האוצר כמובן ביחד אתנו, משרד האנרגיה, גם הפטור ממסים, גם ההבטחות לגבי ציוות, גם לבעלי עסקים.
יובל שטייניץ: הרצון שלנו הוא שאנרגיה מתחדשת לא תיוצר רק בחוות ענק בנגב, אלא גם שעל גגות מדינת ישראל – כמו שבעבר היינו חלוצים בדודי שמש – יהיה כדאי, לא רק מבחינה כלכלית, אלא גם מבחינה בירוקרטית, שהרגולציה לא תהיה כזו שלא רוצים להתעסק איתה, שיהיה פשוט וכדאי לאזרחים פרטיים ולבעלי עסקים להקים מתקנים של ייצור פחם ואנרגיה סולארית על הגגות, ואז אתה גם פחות פוגע בטבע, כי כמה טבע כבר יש לנו?
יובל שטייניץ: בסוף תחנות כוח, ובטח תחנות כוח סולאריות, גם גוזלות שטחים בטבע.
יובל שטייניץ: אנחנו רוצים שחלק נכבד מזה יהיה על הגגות, זה גם תורם לביזור במערכת ויש לזה ערכים חיוביים.
דוד אמסלם: אני אסגור את המעגל הזה ואחרי זה אעביר את רשות הדיבור לשירי ממרכז המידע והמחקר כאן בכנסת.
דוד אמסלם: לגבי מה שאמרת, אני אומר לך באחריות שאני אקיים על זה דיון.
דוד אמסלם: אני מדיניות של מדינת ישראל, המדינה צריכה להוביל את זה, ולא להשאיר את זה פרטץ' שכל מי שבא לו עושה.
דוד אמסלם: בעניין הזה היתה יוזמה של חברת הכנסת שרן השכל, שלדעתי הביאה לנו את זה אתמול, שלשום לוועדה.
דוד אמסלם: אנחנו העברנו את זה בחקיקה, כך שגגות עד 200 מטר יהיו פטורים; לא שזה הרבה – דרך אגב, אמר לי הבחור ש-200 מטר זה חשמל בערך למוסך קטן.
שרן השכל: גם 100 - - -
דוד אמסלם: מעבר לזה, אם גם יהיו מפעלים גדולים לתצרוכת עצמית, אין שום בעיה, אין הגבלה, אבל זה עדיין טיפה בים, nice to have, זה בסדר, אבל בסוף זה ביזנס, זאת מדיניות של ממשלה.
דוד אמסלם: זה לא עשו – בסדר, לא עשו – לא נורא, אנחנו לא בחוג לציור.
דוד אמסלם: לכן אני רואה את זה כדבר הרבה יותר רציני.
דוד אמסלם: צריך לכפות את המדיניות איפה שצריך, אפילו גם במבנים חדשים.
דוד אמסלם: אני אקיים על זה דיון מאוד מעמיק בנושא הזה.
<יונתן אייקנבאום: אדוני היושב ראש, אדוני השר, היה טוב אם השר יקשיב גם לקולות אחרים.
<יונתן אייקנבאום: יש גם ערך לחלק מהיחידות - - -
<יונתן אייקנבאום: יונתן אייקנבאום מגרינפיס.
דוד אמסלם: יונתן, אתה קיבלת ממני זכות דיבור?
<יונתן אייקנבאום: לא אדוני.
דוד אמסלם: אז למה אתה מדבר?
דוד אמסלם: ברשותכם, אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לשירי ספקטור.
דוד אמסלם: היא עשתה עבודה יפה בנושא.
דוד אמסלם: בבקשה, שירי.
<שירי ספטור בן-ארי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
<שירי ספטור בן-ארי: אני רוצה לקחת אתכם לכמה דקות למבט קצת יותר מרוחק בנושא התחנות הפחמיות.
<שירי ספטור בן-ארי: כאשר מרכז המחקר והמידע של הכנסת התבקש על ידי הוועדה לכתוב מסמך שעוסק בהיבטים השונים של ייצור חשמל באמצעות תחנות כוח פחמיות, אנחנו התמקדנו בשני היבטים מרכזיים – אחד, ההשלכות הבריאותיות של זיהום אוויר מתחנות פחמיות; שניים, המחויבויות הבין לאומיות להפחתת פליטות גזי חממה במסגרת אמנת האקלים.
<שירי ספטור בן-ארי: פה גם סקרנו אמצעי מדיניות מהעולם להפחתת פליטות וגזי חממה כתוצאה משריפת פחם לייצור חשמל.
<שירי ספטור בן-ארי: המסמך מתמקד בסופו של דבר בדיון בדבר החלופות להפחתת זיהום אוויר מיחידות 4-1 בתחנת הכוח "אורות רבין", אשר בסופו כאמור החלטת שר האנרגיה באוגוסט 2016 על סגירה עתידית של היחידות.
<שירי ספטור בן-ארי: הנתון המרכזי מראה שכשני שלישים מהחשמל המופק בעולם מיוצרים בתחנות כוח המופעלות באמצעות שריפת פחם או גז טבעי, דלקים פוסיליים, כ-40% מיוצרים בתחנות כוח שמופעלות על ידי פחם, כאשר בשנים האחרונות מתנהל בעולם דיון ער באשר לצורך בהפחתת התלות בדלקים האלה, וזאת מכמה טעמים – גם ההשפעות הבריאותיות של ייצור חשמל מדלקים פוסיליים בכלל ומפחם בפרט; ההשפעות של ייצור חשמל מדלקים פוסיליים על שינויי האקלים הגלובליים; הצורך בהפחתת התלות במשאבים מתכלים ועוד ועוד.
<שירי ספטור בן-ארי: למזהמים הנפלטים לאוויר יש השפעות שליליות גם על בריאות האדם וגם על הסביבה.
<שירי ספטור בן-ארי: זיהום אוויר נקשר במחלות לב, סרטן ריאות, מחלות נשימתיות, שבץ, תפקודי ריאות נמוכים בקרב ילדים ועוד.
<שירי ספטור בן-ארי: נתוני ארגון הבריאות העולמי לשנת 2014 מראים ש-92% מאוכלוסיית העולם היתה חשופה לאיכות אוויר לקויה, אשר עלולה להביא להשפעות בריאותיות שליליות.
<שירי ספטור בן-ארי: מחקר אחר של ארגון הבריאות העולמי הראה שבשנת 2012 זיהום אוויר סביבתי היה גורם לתמותה מוקדמת של 3.7 מיליון אנשים – זה בנוסף ל-3.3 מיליון אנשים שמתו כתוצאה מחשיפה לזיהום אוויר שמקורו במבנים.
<שירי ספטור בן-ארי: בשנת 2013 הגדיר המרכז לחקר הסרטן של ארגון הבריאות העולמי זיהום אוויר בכלל וזיהום אוויר חלקיקי בפרט כמסרטן ודאי.
<שירי ספטור בן-ארי: הבנתי שמרד הבריאות נמצא פה ואמור לדבר.
דוד אמסלם: אם נאפשר לו.
<שירי ספטור בן-ארי: אז אני אגיד בשתי מילים, שנערכו כמה מחקרים בשנים האחרונות – אחד גם על ידי ארגון הבריאות העולמי וגם לאחרונה פורסם מחקר על ידי גורמים בכירים בשירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות, שבחן את ההשפעות הבריאותיות תמותה מוקדמת ותחלואה של זיהום אוויר חלקיקי – זיהום אוויר חלקיקי או חלקיקים עדינים, נקשרים בעיקר לתחנות כוח ולתחבורה.
<שירי ספטור בן-ארי: בישראל בשנת 2015, על פי המחקר של גורמים במשרד הבריאות, נמצא קשר בין זיהום אוויר חלקיקי לתמותה מוקדמת של 1,609 אנשים עד 2,253 אנשים בשנה.
<שירי ספטור בן-ארי: עוד נמצא שניתן לקשור 3.5% עד 11.4% מימי האשפוז בישראל בשנה למחלות הקשורות בזיהום אוויר חלקיקי, כאשר לדבר הזה יש נטל כלכלי מאוד גדול.
<שירי ספטור בן-ארי: הנטל הכלכלי של תמותה ותחלואה קשורים בזיהום אוויר חלקיקי, שבשנת 2015 נע על פי המחקר בין 544 מיליון דולר ל-1.75 מיליארד דולר, כאשר כמובן מדובר בנטל כלכלי רציני ביותר.
<שירי ספטור בן-ארי: בהקשר של תחנות 4-1, עמדת משרד הבריאות במהלך הדיון לגבי איזו חלופה צריך לאמץ לגבי תחנות 4-1, האם יש לאמץ חלופה של המשך פעולת התחנות הפחמיות והתקנת סולקנים להפחתת פליטות, או לחלופין סגירת התחנות הפחמיות, כמו שהוחלט בסופו של דבר, עמדת משרד הבריאות היתה שיש לסגור את התחנות הפחמיות, והם עשו איזשהו אומדן של פער התמותה בין חלופת הסולקנים לבין חלופת הסגירה, כאשר על פי האומדן שלהם, הפער הוא 37 מקרים בשנה באזור חדרה, ו-14 מקרים בשנה של תמותה מוקדמת בפרדס חנה, כרכור.
<שירי ספטור בן-ארי: שוב, מדובר בפער בין חלופת הסולקנים לבין חלופת הסגירה.
<שירי ספטור בן-ארי: כמובן שמדובר באומדן, והמספרים לא בהכרח מדויקים, אבל אנחנו כן יכולים לקבל איזשהו סדר גודל.
זאב בנימין בגין: אחת הבעיות שהם נראים מדויקים.
זאב בנימין בגין: 37 לעומת 14, לא 10 ולא 20, זה מה שהאקסלים נותנים לנו.
זאב בנימין בגין: כשמחלקים באקסל, מקבלים 17 ספרות אחרי הנקודה, אני לא מוצא טעם רב למספרים מדויקים אלה.
זאב בנימין בגין: זה עניין חינוכי, זה לא כל כך חשוב.
<שירי ספטור בן-ארי: בגלל זה אני מדגישה שמדובר באומדן, ויש כמובן הרבה בעיות באומדנים האלה.
זאב בנימין בגין: אני מציע, לא לך, שגם ייראה כאומדן.
דוד אמסלם: בני, זה לא חשוב לי בדיון הזה, אני גם לא יודע איך יעשו את האומדנים האלה, אני לא יודע איך הגיעו לזה, זה גם לא חשוב.
דוד אמסלם: בוודאי ובוודאי שהמגמה היא חשובה.
דוד אמסלם: יש פחם שהוא מזהם, גז פחות, ואם היו אומרים משהו אחר, הייתי מתפלא.
<שירי ספקטור בן-ארי: אני אעבור מנושא הבריאות לנושא המחויבויות הבין לאומיות בנושא הפחתת פליטות גזי חממה, ובתוכן כמובן ההפחתה של השימוש בפחם.
<שירי ספקטור בן-ארי: בדצמבר 2015 אומץ הסכם פאריז, הסכם עולמי חדש שמטרתו לקדם נקיטת אמצעים למיתון שינויי האקלים.
<שירי ספקטור בן-ארי: היעד המרכזי בהסכם פאריז הוא שהטמפרטורה העולמית בסוף המאה הנוכחית תהיה גבוהה בפחות משתי מעלות צלזיוס מהטמפרטורה הממוצעת טרום המהפכה התעשייתית, כאשר על פי דוח הסוכנות הבין לאומית לאנרגיה, שציטטנו ממנו בהרחבה במסמך, הפחתת פליטות שמקורן בתהליכי ייצור חשמל, גם בתחנות פחמיות וגם בתחנות שמבוססות על גז טבעי, היא חיונית כדי להגיע ליעדי ההפחתה העולמיים.
<שירי ספקטור בן-ארי: בתוך זה הושם דגש רב מאוד על הנושא של הפחתת פליטות מייצור בפחם.
<שירי ספקטור בן-ארי: כ-77% מפליטת הפחמן הדו-חמצני ממגזר ייצור האנרגיה בעולם הם כתוצאה משריפת פחם.
דוד אמסלם: שירי, בוא נתכנס.
דוד אמסלם: קחי לך דקה לסיים.
<שירי ספקטור בן-ארי: אני אתן דוגמאות ממש מעטות לסוגי מדיניות, שמדינות נקטו בהן על מנת להפחית את השימוש בפחם בשטחן.
<שירי ספקטור בן-ארי: מדינות נוקטות בסוגים שונים של מדיניות, כמו רגולציה שאוסרת על הקמה של תחנות פחמיות חדשות, כמו בדנמרק כבר בשנות ה-90 ובאזורים מסוימים בסין.
<שירי ספקטור בן-ארי: יש מדינות שנוקטות ברגולציה, שמטרתה הגבלה של הפליטות המותרות מתחנות פחמיות, בבריטניה, קנדה, ארצות הברית.
<שירי ספקטור בן-ארי: בחלק מהמדינות האלה הרגולציה היא כל כך מחמירה, עד שהמשמעות של התקנים האלה שלא ניתן להקים תחנות פחמיות חדשות, או שהעלות הכלכלית של ההפעלה של התחנות האלה כל כך גבוהה, שהמפעילים מעדיפים לסגור אותן או להסב אותן - - -
דוד אמסלם: משפט אחרון בבקשה, בחרת לך אותו?
דב חנין: יש כל כך הרבה משפטים טובים אצלה, קשה לה לבחור.
דוד אמסלם: נכון, אחרי זה אני אגיד על זה משהו.
<שירי ספקטור בן-ארי: אני אתן אמצעי אחרון שמשתמשים בו, זה גם משהו ששווה לשקול.
<שירי ספקטור בן-ארי: יש מדינות שמשיתות מגבלות על השקעות בתחום הפחם.
<שירי ספקטור בן-ארי: הפרלמנט הנורבגי החליט ב-2015 לאסור על קרן הפנסיה הלאומית להשקיע בתעשיית הפחם.
<שירי ספקטור בן-ארי: היו החלטות דומות של ה-OECD והבנק העולמי.
דוד אמסלם: שירי, תודה רבה.
דוד אמסלם: דרך אגב, היא הכינה מסמך באמת מרתק.
דוד אמסלם: היא לא יכולה לדבר עליו, אני קראתי אותו.
<שירי ספקטור בן-ארי: אני רק אציין שהמסמך נמצא גם בפורטל הוועדה וגם באתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
דוד אמסלם: קודם כל, שאפו ותודה רבה על העבודה המקצועית והמרתקת הזאת.
דוד אמסלם: דרך אגב, מלווים אותנו פה תלמידים מכיתה ח' בבית הספר חשמונאים, אנחנו שמחים שאתם פה.
דוד אמסלם: אני באופן אישי מאוד אוהב שתלמידים מגיעים לדיון בכנסת.
דוד אמסלם: בסך הכול הם מתחילים להבין איך המדינה ואיך הדמוקרטיה מתנהלת.
דוד אמסלם: באמת תודה רבה, יש לזה ערך חינוכי, וזה משמח אותי.
דוד אמסלם: דרך אגב, לגבי הנושא של הפחם ככלל – ואני אומר את זה כנתון – היום כמעט לא בונים תחנות חדשות בפחם, רק שנתון.
דוד אמסלם: ברשותכם, אני רוצה להעביר את זכות הדיבור ליושב ראש חברת חשמל, יפתח רון-טל, ואני רוצה להתמקד בדיון.
דוד אמסלם: יזמתי את הדיון הזה בעיקר כדי לשמוע את השר שטייניץ מדבר על נושא של חדרה, סגירת חדרה 4-1, זה מה שעניין אותי.
דוד אמסלם: את הדיונים האחרים אני מקיים בכל הנושא של הזיהום, וכולנו מבינים לאן הדברים הולכים.
דוד אמסלם: ברשותך, הייתי רוצה שתתמקד בשאלות ששאלתי.
דוד אמסלם: ישנן החלטות – הוא קיבל החלטה אחלה – לפעמים אנחנו מקבלים החלטות ולא מבצעים אותן משני טעמים, או שלא רוצים או שלא יכולים.
דוד אמסלם: כאן הייתי רוצה שתמקד אותי, מה המשמעות של ההחלטה, גם מבחינה כספית – אני מבין שסטטוטורית אין בעיה – בגלל שזה באותו מקום, ומבחינת לוחות הזמנים לדעתך לגבי הביצוע.
<יפתח רון-טל: בוקר טוב ותודה רבה, הייתי רוצה לומר כמה דברים כלליים, שכן לא כל יום אני מופיע בוועדה.
<יפתח רון-טל: השר הלך אז אני יכול לפרגן לו.
<יפתח רון-טל: אני כבר ותיק, למעשה שטייניץ הוא השר השלישי במשרד האנרגיה.
<יפתח רון-טל: באופן מסורתי שרי האנרגיה הקודמים, ועם הרבה מאוד היגיון, תרגמו את העיקרון של ביטחון אנרגטי, שהוא מוביל בתשתית כמו תשתית החשמל.
<יפתח רון-טל: אף אחד לא מעלה על דעתו שניקח סיכונים בנושא הזה.
<יפתח רון-טל: דרך אגב, ביטחון אנרגטי הוא כבר מזמן לא רק ביטחון אנרגטי, הוא כבר ביטחון לאומי.
<יפתח רון-טל: מה שאתה לא עושה, בשביל לשתות מים, אתה צריך חשמל, 85% מהמים זה חשמל.
<יפתח רון-טל: הפתרון של הביטחון האנרגטי הלך לכיוון של איזון - - -
דוד אמסלם: דרך אגב, בעולם יש הרבה חשמל שבא מהמים.
דוד אמסלם: אתה יודע, שם זה הפוך, 80% מהחשמל זה מים.
<יפתח רון-טל: אגב, זה היה פרויקט, אחד הפרויקטים המפוארים בהיסטוריה של ארץ ישראל, על ידי החכמים שהיו כאן, שזה פנחס רוטנברג.
<יפתח רון-טל: בשנת 32' היתה תחנה הידרו אלקטרית מהירדן הקטן שלנו, שהביאה 30 מגואט, הכי הרבה בארץ.
<יפתח רון-טל: בכל מקרה, הכיוון של מערכת האנרגיה, של מקבלי ההחלטות במשרד האנרגיה וגם חברת חשמל, היה לשמור על האיזון בין הדלקים.
<יפתח רון-טל: לא סתם אמר השר שהנושאD היה, אפשר אפילו להגיד פרויקט דגל, ופרויקטי הפחתת הפליטות, כל תכליתן זה לשמר את העיקרון הזה כדי לשמור על הביטחון האנרגטי.
<יפתח רון-טל: אני חושב שהשר שטייניץ לקח את העיקרון הזה של ביטחון אנרגטי, חיבר אליו את אחת התגליות אולי הכי חשובות שנתגלו כאן מאז ומעולם בנושא הגז, ולמעשה שינה באופן די משמעותי – לפי דעתי ברמה של מהפכה – את תהליך קבלת ההחלטות.
<יפתח רון-טל: הפחתה דרמטית, היסטורית, שאף אחד לא האמין שהיא תקרה בכלל במדינת ישראל בנושא הפחם, בוא נשים את הדברים על השולחן.
<יפתח רון-טל: גם אני כיושב ראש חברת חשמל מחויב לאינטרס הציבורי, אבל מאחורה חברת החשמל התנגדה.
<יפתח רון-טל: אנחנו היום במקום אחר לחלוטין.
<יפתח רון-טל: זה הרקע.
דוד אמסלם: בוא נתמקד, שמענו את השר.
<יפתח רון-טל: עוד נתון אחד מעניין, לפני 12 שנים החשמל במדינה ישראל יוצר 50% פחם ו-50% סולר.
<יפתח רון-טל: היום מ-2013 ואילך, אנחנו במצב של אפס סולר, אפס מזוט, שישים ומשהו אחוז גז ו-37%, 38% פחם, זאת לא דרמה?
<יפתח רון-טל: הכול ב-10 שנים.
<יפתח רון-טל: יש גם דברים חיוביים במהלכים האלה.
<יפתח רון-טל: עכשיו לשאלתך בהקשר של היכולת לממש את ההחלטה.
<יפתח רון-טל: קודם כל, לגבי 4-1, לפי דעתי ההחלטה מאוזנת בכך שהיא אומרת: אני לא סוגרת 4-1, עד שאני לא מביאה חלופה באמצעות שתי יחידות גזיות.
<יפתח רון-טל: ההחלטה מדברת על אמצע 2022.
<יפתח רון-טל: אם תתקבל החלטה ברבעון הראשון של 2017 – אין עדיין החלטה רשמית, זה עדיין לא מופיע בתכנית הפיתוח של חברת החשמל, ברגע שזה יופיע בתכנית הפיתוח של חברת החשמל, ובהנחה שנתגבר על מכשולים שתמיד יכולים להיות – מדובר על סדר גודל של חמש שנים לשתי התחנות האלה.
זאב בנימין בגין: אתה אומר שברגע שתיכנס תכנית הפיתוח.
דוד אמסלם: ברגע שתתקבל ההחלטה.
זאב בנימין בגין: זה עוד חודשים, שלוש שנים?
דוד אמסלם: הוא אמר חמש שנים.
<יפתח רון-טל: מרגע שתכנית הפיתוח מקבלת את חתימתו של שר האנרגיה.
זאב בנימין בגין: אני שואל מתי זה צפוי, זה הכול.
<יפתח רון-טל: אמר השר שטייניץ שזה ברבעון הראשון של 2017.
דוד אמסלם: הוא אמר שהוא הולך להביא את זה להחלטת ממשלה, במסגרת השלושה חודשים הקרובים, בוא נגיד עד השליש הראשון של השנה.
דוד אמסלם: אחרי שתהיה החלטה פורמלית, הם יצטרכו להתכנס, להכין תכנית עבודה מסודרת, לגבות אותה בתקציב ולוחות זמנים ולהתקדם.
זאב בנימין בגין: לא זה מה שהבנתי.
<יפתח רון-טל: חברת החשמל מתכננת את שתי התחנות האלה במה שהיא יכולה לעשות, היא לא יכולה לעשות משהו שאסור לה.
<יפתח רון-טל: בכלים שלה מול ההחלטה, שהיא כרגע החלטת שר, אבל עדיין לא החלטה רשמית של ממשלה וגם לא החלטה רשמית כתובה, לא תכנית פיתוח, אנחנו מתחילים לקדם את התכניות.
<יפתח רון-טל: המכשול העיקרי הוא בדרך כלל המכשולים הסטטוטוריים וההיתרים הקיימים.
<יפתח רון-טל: בהקשר הזה, אין החלטה יותר הגיוניות מזו, שתעשה את זה חברת חשמל.
<יפתח רון-טל: יש אולי רבע של סיכוי, רבע של סיכוי, שחברה פרטית יכולה להרים שתי תחנות כאלה בחמש שנים באתר כמו "אורות רבין".
דוד אמסלם: אני מבין שאתם מקימים את זה בתוך האתר שלהם.
<יפתח רון-טל: חיובי, כל היתרון שזה בתוך החצר של חברת חשמל.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אתם סטטוטוריקה לא צריכים כבר.
<יפתח רון-טל: צריכים כי זה שינוי יעוד, אבל בגדול זה יותר נוח לנו.
<יפתח רון-טל: אנחנו מעריכים את זה בשנתיים.
דוד אמסלם: את מה, את הביצוע או את התכנון?
<יפתח רון-טל: לא, את התכנון.
דוד אמסלם: שנתיים, זאת אומרת סטטוטוריקה ותכנון כשנתיים, ועוד שנתיים ביצוע?
דוד אמסלם: מה ההערכה הכספית שלכם לגבי כל האירוע הזה?
<יפתח רון-טל: אני לא רוצה להתחייב.
דוד אמסלם: בגדול, הרי לפני שהשר יצא להחלטה כזאת, נתתם לו נייר עמדה.
דוד אמסלם: הרי ברור לך שהוא לא בא, קם בבוקר והחליט סתם, הוא בדק את זה – עם מי?
דוד אמסלם: אתכם, אז מה אמרתם לו?
<יפתח רון-טל: בדרך כלל לפתח אחד מגואט על בסיס של מחז"ם עולה בין 800,000 למיליון דולר.
<יפתח רון-טל: אם מדברים על מחז"ם של 600 מגואט, תעשה את החשבון.
<יפתח רון-טל: אנחנו מקווים שנצליח להוריד את זה.
דוד אמסלם: אז אתה מדבר אתי על 600 מיליון דולר?
<יפתח רון-טל: בוא נגיד שהמחז"מים האחרונים שבנינו היו מיליון דולר, אבל הדברים משתנים - - -
דוד אמסלם: וזה הספק הייצור של 4-1?
<יפתח רון-טל: 4-1 זה 1,440, והכוונה היא לפתח שני מחז"מים בערכים מתקדמים של H בערך בין 600 ל-700 מגואט כל אחד.
דוד אמסלם: דרך אגב, אתם לא רואים אופציה בהזדמנות הזאת גם לבנות מחסנית גידול עתידית?
דוד אמסלם: הרי בסופו של דבר אתם מבינים את המגמה, אז אולי תצטרכו לבנות בהמשך.
<יפתח רון-טל: עמדתנו היא שאנחנו צריכים לעשות את זה, אבל בסופו של דבר אנחנו חברה ממשלתית, וכל נושא יצור החשמל היום במסגרת הרפורמה במשק האנרגיה, העיקרון שמוליך את הרפורמה הנוכחית זה הוצאת היצור התחרותי מחברת החשמל ליצרנים פרטיים.