GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: דרך אגב, אנחנו מדברים על שלילה של אזרחות מאזרח ישראלי.
<תומר רוזנר: אזרח ישראלי.
דוד אמסלם: אם שוללים לאזרח אזרחות, איזה מעמד יש לו?
<תומר רוזנר: גם לזה יש התייחסות וזה אחד הדברים שמובא כאן לתיקון ותכף נדבר על זה.
<תומר רוזנר: בעיקרון אם לאותו אזרח יש מעמד במקום אחר, זאת אומרת שהוא תושב או אזרח של מדינה אחרת, הוא נשאר עם אותה אזרחות של אותה מדינה.
<תומר רוזנר: הבעיה יכולה להיווצר במצב שבו הוא יישאר מחוסר כל אזרחות.
<תומר רוזנר: אכן יש אמנה בינלאומית שישראל צד לה וגם אשררה אותה שנועדה למעט את המקרים בהם נוצרים מצבים של אנשים שנותרים מחוסרי אזרחות ולכן החוק אומר שאם אותו אדם ששוללים את אזרחותו הישראלית נותר חסר כל אזרחות, כרגע על בית המשפט לקבוע איזה מעמד אחר יינתן לו בישראל.
דוד אמסלם: איזה מעמד יכול להינתן לו?
<תומר רוזנר: אפשר לתת לו מעמד של תושב.
דוד אמסלם: מעמד של תייר.
<תומר רוזנר: לכאורה אפשר גם לתת מעמד של אשרת תייר.
דוד אמסלם: ואז כל החיים שלו כאן הוא יהיה תייר?
<תומר רוזנר: לצערנו יש אנשים שיש להם אשרת תייר הרבה מאוד זמן.
<תומר רוזנר: אפשר לתת לו מעמדים שונים.
<תומר רוזנר: אכן אחד הדברים שנמסר לנו לקראת הדיון בהצעה הזאת הוא שבאמת בימים אלה – ואני חושב שהממשלה יכולה להציג את זה בצורה יותר טובה ממני – יש מצבים בהם יש אפשרות שייווצר מצב כזה ולכן מתגבשת איזושהי מדיניות בנושא שעדיין לדעתי לא גובשה סופית.
דוד אמסלם: הלכה למעשה, מאז קום המדינה היה אזרח ישראל שנשללה אזרחותו ואין לו אזרחות אחרת?
<תומר רוזנר: למיטב ידיעתי, לא.
<תומר רוזנר: אבל אני מציע שמשרד הפנים יתייחס.
<תומר רוזנר: מאז נחקק החוק הזה בשנת 2008, נפתחו הליכים לשלילת אזרחות לפחות, למיטב ידיעתי, לארבעה אזרחים ישראלים לגביהם מבקש שר הפנים לשלול את האזרחות וההליכים עדיין תלויים ועומדים בבתי המשפט.
<תומר רוזנר: זה עד כמה שאני יודע, אבל שוב, נציגי הממשלה מודעים לעובדות יותר טוב ממני ואני מציע שהם יתייחסו.
<תומר רוזנר: אם כן, בשנת 2008 תוקן החוק.
דוד אמסלם: בעצם החוק תוקן וצמצם את ההגדרה היותר רחבה.
<תומר רוזנר: הוא הגדיר אותה בצורה יותר מפורטת.
דוד אמסלם: לכאורה שר הפנים היה יכול לעשות כל מה שהוא רוצה וזה צומצם.
<תומר רוזנר: צמצמו את זה והגדירו את זה בצורה מדויקת.
דוד אמסלם: והיום אנחנו הולכים לצמצם את זה יותר?
<תומר רוזנר: בהצעה ההיא נקבע בפיקוח בית המשפט.
<תומר רוזנר: העיקרון כאן בהצעה שלפנינו, ההצעה לא משנה את העיקרון ומשאירה אותו על כנו אלא נועדה להתמודד עם כל מיני קשיים שהתגלו לטענת הממשלה בחוק הקיים בהיבטים שונים.
<תומר רוזנר: למשל, מה עושים אם לא מוצאים את האזרח שרוצים למסור לו את ההודעה שרוצים לשלול לו את האזרחות.
דוד אמסלם: דברים טכניים?
<תומר רוזנר: לא יודע אם זה טכני אבל אלה דברים שכאילו נועדו לשפר את המנגנון של הפרוצדורה ולא את המהות.
<תומר רוזנר: המהות נשארת כפי שהייתה, שהעיקרון הוא ששלילת האזרחות נעשית לפי בקשה של שר הפנים באישור היועץ המשפטי לממשלה וועדה מייעצת, שמובא לאישור בית המשפט.
<תומר רוזנר: זה העיקרון שנותר בעינו.
דוד אמסלם: הוא מובא לאישור בית המשפט כחלק מהתהליך?
<תומר רוזנר: כחלק מהתהליך.
דוד אמסלם: כחלק אינטגרלי.
<תומר רוזנר: ההחלטה הסופית היא של בית המשפט.
דוד אמסלם: זאת אומרת, זה חלק מובנה מהתהליך.
<תומר רוזנר: כן, וזה לא משתנה.
<תומר רוזנר: מה שכן מבקשים כאן לשנות, אני תכף אגיד שלדעתנו זה גם לא נכון לשנות, זה לבטל את הסיפור של הוועדה המייעצת של שר הפנים.
<תומר רוזנר: אנחנו נדבר על זה בגוף הדברים.
<תומר רוזנר: מבקשים לבטל את הצורך בהמלצה של ועדה מייעצת.
דוד אמסלם: זאת אומרת, זה יהיה שר הפנים ישר לבית המשפט.
<תומר רוזנר: באישור היועץ המשפטי לממשלה.
<תומר רוזנר: בבית משפט.
<תומר רוזנר: זה כן.
<תומר רוזנר: מבקשים לבטל את הוועדה המייעצת ואנחנו חושבים שזה לא נכון, אבל נדבר על זה בפרטים.
<תומר רוזנר: אני מציע שעכשיו ניתן לנציגי הממשלה להציג את הדברים.
<נעמה פלאי: כפי שהסביר היועץ המשפטי לוועדה בעצם אנחנו מדברים בתיקון חוק שנוגע לסעיף 11ב לחוק האזרחות שעוסק בביטול אזרחות על ידי בית המשפט לבקשת שר הפנים בשני מצבים – האחד, אזרחות שהושגה על סמך פרטים כוזבים, והשני, אדם שעשה מעשה שיש בו משום הפרת אמונים למדינת ישראל.
<נעמה פלאי: הרעיון המרכזי של התיקון הזה הוא בעצם להסדיר ולאפשר לבית המשפט לקיים דיון במצבים בהם קיים קושי או בלתי אפשרי לאתר את האדם או למסור לו את ההזמנה לדיון כאשר בעצם היום במצב שהחוק קיים היום, זה בעצם לא מאפשר, זה מאיין את כל ההליך ברגע שלא ניתן להגיע לאותו אדם.
<נעמה פלאי: הממשלה סבורה שזה לא נכון שאדם שיש נגדו ראיות שהוא עשה מעשה שיש בו משום הפרת אמונים למדינת ישראל ייהנה מחסינות מניהול הליך כזה מכיוון שאי אפשר לאתר אותו או שהוא מתחמק מקבלת הזמנה לדיון.
<נעמה פלאי: זה עיקר התיקון כאשר בעצם מתוך הבנה של חשיבות הנוכחות בדיון, ההסדר בא להציע איזונים כדי להפחית את המצב הזה ולכן יש כאן כמה סעיפים שדנים למשל בחובה לאשר ייצוג כאשר הבן אדם לא נמצא.
<נעמה פלאי: יש אפשרות של היוועדות חזותית מבחוץ של אותו אדם כדי באמת שההליך יתנהל כמו שצריך.
דוד אמסלם: במידה ואתם לא מאתרים את הבן אדם, ואני מניח שזה המצב שאתם רוצים, מה בעצם הצעתם?
דוד אמסלם: איך תודיעו לבן אדם שהוא קיבל את ההזמנה הגם שבאופן מעשי לא נתתם לו אותה ביד?
דוד אמסלם: איזה הליך אתם מציעים.
<נעמה פלאי: אנחנו מציעים בהצעה כאן שכן יהיו הסדרי הזמנה.
<נעמה פלאי: יהיו הסדרים של תחליף המצאה, איך ממציאים במסגרת של תקנות שייקבעו ויסדירו באופן מפורש את הנושא הזה.
<נעמה פלאי: אם אי אפשר, ימנו לו עורך דין או שהוא ימנה לעצמו.
דוד אמסלם: קודם נטען שחלק מהסדרת החוק היא שהיום המצב הוא שבעצם יש אנשים שאנחנו לא יכולים להגיע אליהם ולהזמין אותם מאחר והם מתחמקים.
דוד אמסלם: אי אפשר להזמין אותו כי כנראה לא פוגשים אותו.
דוד אמסלם: לא יודעים היכן הוא גר.
<תומר רוזנר: הוא מתחבא.
דוד אמסלם: הוא מתחבא.