GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמוליק שפירא: הנושא הזה נדון ונבחן והיינו שמחים אם זה היה נותן פתרון.
אליעזר כהן: אני לא רואה כאן מקום לוויכוח.
אליעזר כהן: את חיל האוויר צריך להשאיר מחוץ לוויכוח, כדי שהוא יוכל להתעסק במשימות שלו.
אליעזר כהן: הגופים הקיימים לכיבוי אש מהאוויר הם דרושים וטובים וצריך לחזק אותם.
אליעזר כהן: אורי יפה אומר שצריך שיהיה גם מטוס שיתן כמות גדולה של מים.
אליעזר כהן: המטוס שאורי יפה מדבר עליו לא בא להחליף את מה שקיים.
נחמה רונן: הגופים הקיימים, כמו "כימניר", עושים היום את הפעולה כי אין מישהו אחר שיעשה את זה.
נחמה רונן: לא מדובר בגוף מקצועי שייעודי לטובת העניין הזה.
שמוליק שפירא: "כימניר" הוא הכי מקצועי שיכול להיות.
נחמה רונן: יכול להיות שלא הגדרתי את זה נכון.
נחמה רונן: הוא גוף מקצועי, אבל הוא לא גוף שהמדינה החליטה שיהיה בשירות הציבורי גוף ייעודי שזה תפקידו.
אורי יפה: המטוס שאני מדבר עליו, טס עם מיכלים שיש בהם 6-8 חומרים, כל אחד למטרה אחרת.
אורי יפה: כאשר פורצת שריפה, קצין הקרקע אומר מה מהות השריפה ולפי זה מערבבים עם המים את החומר המיועד לכיבוי השריפה המסוימת.
אורי יפה: החומרים האלה נמצאים קבוע בתוך המטוסים וניתנים לשימוש.
משה גפני: אני רוצה להפסיק את הדיון לגבי המטוסים.
משה גפני: בוועדת הפנים לא יכול להיות דיון – זה גם לא יהיה רציני – על איזה סוג מטוסים צריך להביא.
משה גפני: התפקיד שלנו הוא פיקוח פרלמנטרי על עבודת הממשלה.
משה גפני: הממשלה חייבת לתת מענה למצב הקיים במדינה, שבו גם מזג האוויר בעייתי ויש גם הצתות.
משה גפני: אנחנו צריכים לבדוק אם הממשלה נותנת את המענה הנדרש, אם שמעו את כל הגורמים המקצועיים, אם בחנו את כל האפשרויות, אם נציבות כבאות והצלה פועלת כמו שצריך, אם ההתקשרות עם חברת "כימניר" היא התקשרות נכונה, אם יש חברות נוספות וכד'.
משה גפני: דרך אגב, יש חברות אחרות, מלבד "כימניר", שמסוגלות לעשות את זה?
צבי אבני: אין חברה אחרת עם פריסה ארצית ומנחתים ועם טייסים דוברי עברית.
רמי לב רון: אני מייצג את חברת "נורמט".
משה גפני: אתם קשורים עם נציבות כבאות והצלה?
רמי לב רון: הצענו להם כמה הצעות.
רמי לב רון: החברה שאני מייצג מייצגת חברות שמוכרות את המטוסים האלה.
רמי לב רון: אנחנו לא מטיסים את המטוסים.
רמי לב רון: ההטסה של המטוסים צריכה להיות על ידי חברה מקומית, כדוגמת "כימניר" וכד'.
רמי לב רון: החברה קיימת למעלה מ-50 שנה וההתמחות שלה היא בכיבוי אש.
שמוליק שפירא: לא שמעתי אף פעם על החברה הזאת.
רמי לב רון: ערכות כיבוי אש שחיל האוויר משתמשים בהם הם תוצרת של החברה שלנו.
משה גפני: מר לב רון, אתם פניתם לנציבות כבאות והצלה, השתתפתם באיזשהו מכרז או שהצעתם איזשהן הצעות?
רמי לב רון: הצענו הצעות לנציבות כבאות והצלה והם הפנו אותנו לקרן כיבוי אש מהאוויר.
רמי לב רון: הקרן דנה ובחנה את הנושא.
רמי לב רון: הניסוי שהיה בניר עציון לפני כשלוש שנים היה חלק מבדיקת אלטרנטיבות.
רמי לב רון: המטוס הזה שאנחנו מדברים עליו הובא אז לארץ.
רמי לב רון: ניסינו להביא גם את האייר-טרקטור לארץ כדי לעשות הדגמה.
רמי לב רון: כל האפשרויות פתוחות, אבל עד עכשיו אף אחד לא הרים את הכפפה, אלא יש רק דיבורים ואחד זורק את האחריות על השני.
דוד שביט: אני טייס ראשי בחברת "כימניר".
דוד שביט: אני רוצה להגן על כבודם של הטייסים.
דוד שביט: אמרו שאנחנו לא מספיק מקצועניים.
דוד שביט: אני רוצה להבהיר שזה המקצוע שלנו יותר מכל דבר אחר.
נחמה רונן: לא אמרתי את זה.
נחמה רונן: תיקנתי את עצמי.
דוד שביט: טיסה בגובה נמוך זה הדבר שנותן את התשובה הטובה ביותר לכיבוי אש.
דוד שביט: מניסיוני ב-20 השנה האחרונות, אין תחליף למעכב הבעירה שהגיע רק בשנה וחצי האחרונות.
דוד שביט: טסנו על האייר-טרקטור בספרד ובחנו שם את הנושא.
דוד שביט: אני מציע לנהוג כמו השיטה הנהוגה בספרד.
דוד שביט: השיטה הזאת הכי מתאימה לנו, גם בסגנון הטיסה.
דוד שביט: הדבר העיקרי בכיבוי אש הוא גילוי מוקדם, שימוש נכון במערכת והוספת הכלים שצריך.
נחמה רונן: אם מישהו הבין מהדברים שלי שפקפקתי בחוסר מקצועיות, אני רוצה לתקן.
נחמה רונן: דיברתי על כך שצריך להקים גוף ייעודי.
נחמה רונן: אנחנו לא נכנסים לשיקולים הטכניים מה כן ומה לא, אלא שצריך להקים גוף מקצועי-ייעודי בשירות הציבורי.
רובי גלעד: אני רוצה להסב את תשומת לב המתדיינים כאן שהצורך בפיזור חומרים מהאוויר אינו מוגבל דווקא לשריפות יער.
רובי גלעד: הצורך הזה נחוץ הן בפעולות של פיזור חומרים מסוכנים, בין אם בתאונות ובין אם כתוצאה מפעילות חבלנית עוינת או מפעולת אויב.
רובי גלעד: היות שאין לנו משאבים לקנות עוד מטוסים, אני חושב שמן הראוי היה שלמטוסים שייקנו, אם ייקנו, יוקנו גם היכולות לטפל בפיזור של חומרים מסוכנים – כימיים או ביולוגיים.
אורי יפה: אדוני היושב ראש, אני חושב שאתה חוטא לנושא אם לא תראו את סרט הווידיאו שהבאתי.
אורי יפה: אני לא מייצג אף אחד, אבל אני עושה את זה כי אני חושב שמה שהמטוס הזה עושה הוא לא יאומן ולכן צריך לראות את זה.
נחמה רונן: אנחנו לא ועדה מקצועית שצריכה להחליט על כך.
משה גפני: מאחר שאנחנו מוגבלים בזמן, אנחנו נראה את הסרט לאחר הישיבה.
משה גפני: יש נציב כבאות חדש, הוא יוזמן לפה והנושא יעלה שוב.
צבי אבני: אני רוצה ליידע אתכם שלפני שנתיים נערך מכרז שקרן קיימת לישראל הוציאה בשם הוועדה.
צבי אבני: המכרז הזה עבר כל מיני גלגולים.
צבי אבני: הוא היה מכרז פומבי במגמה שייגשו אליו הרבה חברות ונוכל להכניס מטוס כלשהו – בין אם זה האייר-טרקטור או הקנדה-אייר.
צבי אבני: בפועל ניגשו למכרז שתי חברות בלבד ואחת מהן נפסלה, משום שמינהל התעופה האזרחי לא נתן לה אישור להטסת מטוסים בארץ.
צבי אבני: לכן, זה לא מצב שהתחברנו ל"כימניר" ללא מכרז.
צבי אבני: זה מה שיש בארץ וזה דרך מכרז.
משה גפני: בעצם "כימניר" מתפקדת בנושא הזה ללא מכרז, כי אין חברה אחרת.
שמוליק שפירא: זה היה באמצעות מכרז.
אליעזר כהן: זה לא משנה.
אליעזר כהן: כל מי שיכול לעשות את העבודה, צריך לעשות את העבודה.
משה גפני: כמו שאתה לא שוכר חברה שתפעיל ניידות משטרה או כיבוי אש, לא צריך לקחת חברה פרטית שתפעיל מסוקים לכיבוי אש.
משה גפני: העלות הכספית פה היא גבוהה.
משה גפני: הנושא הזה התפתח רק בשנים האחרונות ולכן לקחו חברה מיומנת בריסוס והסבו את זה לעניין של כיבוי.
משה גפני: החברה הזאת היא חברה בלעדית, כי נכון לרגע זה אין חברה נוספת שעושה את זה.
משה גפני: מכיוון שאין חברה אחרת, "כימניר", שהיא חברה מסחרית, הופכת להיות מעין גוף חצי ממשלתי.
משה גפני: זה דבר לא תקין.
רמי לב רון: צריך לעשות הבחנה ברורה בין ההטסה לבין הציוד שקונים.
רמי לב רון: מבחינת ההטסה חברת "כימניר" היא חברה בלעדית.
אורי יפה: נשאלה שאלה לגבי העלויות.
אורי יפה: ישנם אנשי עסקים בארץ שמוכנים לרכוש מיד את המטוס ולקבל תשלום עבור ההפעלה.
אורי יפה: לכן צריך להוריד את נושא עלות רכישת המטוס מהפרק.
משה גפני: אני לא הולך לרכוש מטוסים.
משה גפני: מי שצריך להחליט אם רוכשים מטוסים ואיזה, זה הממשלה ואני צריך לפקח עליה אם היא עושה את זה באופן תקין ויעיל.
משה גפני: יש הפרדת רשויות במדינה.
משה גפני: לצערנו מדינת ישראל היא מדינה שמועדת לשריפות, שנובעות גם ממזג האוויר וגם מהצתות מכוונות.
משה גפני: לכן ההיערכות של הממשלה, באמצעות משרד הפנים ונציבות כבאות והצלה, חיונית ביותר גם לשמירת חיי אדם וגם לשמירת רכוש – בתים, שמורות טבע ויערות.
משה גפני: ועדת הפנים ואיכות הסביבה דורשת לזרז באופן מיידי את רכישת המטוסים שעליהם הוחלט.
משה גפני: צריך לעשות את זה בפרקי זמן יותר קצרים.
משה גפני: המצב שבו עומדים לנושא הזה עשרה מטוסים של חברת "כימניר", כאשר זה בתהליך של ירידה וכאשר מצב השריפות לא נהיה פחות, אלא גרוע יותר, המצב הזה בלתי אפשרי.
משה גפני: נציבות כבאות והצלה חייבת לזרז את רכישת המטוסים ובפרקי זמן יותר קצרים.
משה גפני: ועדת הפנים דורשת משר הפנים - כתוצאה ממציאות שבנציבות כבאות והצלה היה חסר מנהיגות – להיכנס באופן אישי לעניין ולזרז את ההליכים לרכישת המטוסים.
משה גפני: צריך לבדוק את המציאות הזאת שבה רק חברת "כימניר" היא היחידה שעוסקת בעניין הזה.
משה גפני: יכול להיות שצריך לחזק את ההתקשרות איתם או לבדוק אפשרויות נוספות, כי לפי מה שדווח לנו צי המטוסים של החברה הוא במגמת ירידה ויכול להיות שיהיו עוד פחות מטוסים.
משה גפני: צריך לבדוק את ההתקשרות הזאת מחדש.
משה גפני: ועדת הפנים משבחת את העבודה המקצועית שעושים הטייסים וכוחות ההצלה והעבודה שעושה חיל האוויר בשעה שהוא נדרש לכיבוי שריפות.
משה גפני: על סדר היום – הצעת חוק העמותות (תיקון – חובת דיווח על תרומה בעילום שם), התש"ס-2000, של קבוצת חברי הכנסת, בראשם חבר הכנסת אופיר פינס-פז.
משה גפני: הבוקר הוא בוקר קשה מאוד לעם ישראל.
משה גפני: אני מבקש לשלוח בשם הוועדה את תנחומינו הכנים למשפחות השכולות ואיחולי החלמה לפצועים.
משה גפני: המחבלים, הרוצחים, אינם חסים ואינם מבחינים בין גברים, נשים, טף, נערים ונערות.
משה גפני: אנחנו נאלצים להמשיך את עבודתנו על אף שלבנו עם המשפחות.
אופיר פינס-פז: אנחנו ממשיכים בעבודה רגילה, אבל הכל תחת הפיגוע המזעזע היום בירושלים.
אופיר פינס-פז: לכן הכל בפרופורציה אחרת, כולל הצעות החוק, עם כל החשיבות והכבוד להן, כמובן שהן לא הדבר המרכזי היום.
אופיר פינס-פז: אדוני היושב ראש, הצעתי הצעת חוק שמתקנת את חוק העמותות.
אופיר פינס-פז: במצב הנוכחי, עמותות שהמחזור הכספי שלהן קטן מ-750 אלף שקלים לא מחויבות לא בדיווח ולא בניהול פנקסי חשבונות.
אופיר פינס-פז: העניין הזה גורם למצב של היעדר שקיפות ויוצר מצב לא סימפטי בעולם מודרני, שאנשים רוצים לדעת אם יש ניהול תקין.
אופיר פינס-פז: בסך הכל עמותה היא גוף חיובי, היא מוסד שאמור לקדם איזשהו עניין בחברה הישראלית, לא משנה מהו העניין.
אופיר פינס-פז: תמיד קיימת סכנה שעמותה שאמורה להיות דבר חיובי, הופכת להיות כלי שרת לדבר שהוא איננו חיובי.
אופיר פינס-פז: לא חסרות דוגמאות והן מגיעות מכל המקומות.
אופיר פינס-פז: כדי לחסום דברים מהסוג הזה, הצעתי הצעה שהיא יחסית הצעה מינורית, היא לא פותרת את הדברים, אבל לפחות שעמותות קטנות או בינוניות גם הן תחויבנה בניהול פנקסים ובמתן דוח על ידי יועץ מס או רואה חשבון, על פי הכללים הנהוגים ברשם העמותות, כדי שלא יהיו תרומות בעילום שם ולא יהיו דברים שלא יהיו ברורים אחר כך.
אופיר פינס-פז: אני חושב שזה אינטרס הציבור וגם אינטרס של האנשים שמנהלים עמותה, בוודאי של המייסדים שלה, כדי שהדברים יהיו מקובלים וברורים.
אופיר פינס-פז: דרך אגב, לעמותות גדולות, מעבר ל-750 אלף שקל, המנגנון הזה קיים ממילא בחוק.
אופיר פינס-פז: הצעתי להחיל את זה גם על עמותות יותר קטנות.
אופיר פינס-פז: עלה השיקול הכספי של כמה כסף יעלה לשכור אדם שיעשה.
אופיר פינס-פז: זה כמובן תלוי בגודלה של העמותה – ברגע שהדוח הוא קטן, ממילא ההוצאה היא קטנה.
אופיר פינס-פז: אם הדוח גדול, ממילא ההוצאה היא גדולה, אבל אז יש יותר כסף בעמותה כדי לטפל בזה.
אופיר פינס-פז: הצעת החוק הזאת נתמכה על ידי הממשלה בקריאה הטרומית – גם משרד המשפטים וגם משרד הפנים.
אופיר פינס-פז: להצעה הזאת השיב במליאה סגן השר אזולאי, שתמך בדברים.
אופיר פינס-פז: לפי מיטב הבנתי, הממשלה על כל מרכיביה תומכת בהצעת החוק – גם הדרג המקצועי וגם הדרג הנבחר – ואני מקווה שגם הוועדה תקדם את הצעת החוק לקריאה ראשונה, למרות – אם מותר לי לומר – זה לא כל כך משנה, כי מה שלא מקודם לקריאה ראשונה בכל מקרה לא מגיע לקריאה ראשונה, אלא אחרי חודשים ארוכים או שנה או השד יודע כמה זמן.
אופיר פינס-פז: לומר לך שאני אופטימי שאם הוועדה תאשר את ההצעה לקריאה ראשונה שהחוק יאושר בכנסת הזאת, זה לגמרי לא נכון.
אופיר פינס-פז: אני לא אופטימי, אבל זה קשור להתנהלות שלנו מול משרד המשפטים בכל הנושא הזה.
אופיר פינס-פז: יש לי הצעת חוק בוועדה הזאת שקודמה לקריאה ראשונה, אושרה לפני שבעה-שמונה חודשים, אבל היא לא הגיעה לקריאה ראשונה במליאה.
משה גפני: זה החלק הארי של הבעיות שכולנו נתקלים בהן.
אופיר פינס-פז: גם בוועדת החוקה יש אותה מציאות קשה.
אופיר פינס-פז: אני מקווה שנדע להתמודד איתה.
משה גפני: רשם העמותות נוכח בישיבה?
אביטל שרייבר: הוא נמצא כרגע בישיבה אחרת וביקש שאני אייצג את העמדה של המשרד.
משה גפני: אני מאוד מכבד את זה שאת מייצגת, אבל אני מבקש שתמסרי לו שאנחנו ועדה פרלמנטרית, שבין יתר תפקידיה אנחנו צריכים לפקח על עבודת רשם העמותות.
משה גפני: אני מצטער שעד היום הוא לא מצא לנכון להופיע בוועדה.
אביטל שרייבר: אני מצטערת על זה.
אביטל שרייבר: אני תיאמתי איתו את העמדה בקשר להצעת החוק ואני בעצם מביאה את העמדה שלו.
משה גפני: אין לי טענות אלייך, אבל אני מעיר את ההערה מכיוון שהצעת החוק הזאת היא הצעת חוק מאוד משמעותית.
משה גפני: היא אומנם הצעת חוק קטנה - - -
אופיר פינס-פז: וצנועה.
משה גפני: וצנועה, אין בה מורכבות גדולה, אבל היא משמעותית לגבי העמותות.
אביטל שרייבר: אני רוצה לדייק לעניין המצב המשפטי.
אביטל שרייבר: נכון להיום כל עמותה, ולא משנה מה המחזור הכספי שלה, מחויבת בדיווח לרשם העמותות ומחויבת בניהול פנקסי חשבונות.
אביטל שרייבר: ההבדל בין שני סוגי העמותות האלה של מחזור של מעל 750 אלף שקל ולמטה מ-750 אלף הוא בשני דברים: 1.
אביטל שרייבר: בשיטת הדיווח, כלומר אם מדווחים בשיטת המזומנים או בשיטת החשבונאות הכפולה, שזה עניין לרואה חשבון.
אביטל שרייבר: 2.
אביטל שרייבר: אם הדוח צריך להיות מוגש על ידי רואה חשבון או לא.
אביטל שרייבר: עמותות עם מחזור מעל 750 אלף, הדוח שלהן צריך להיות מוגש על ידי רואה חשבון, כשהשיקול הוא כמובן העלות של העסקת רואה חשבון על ידי עמותה.
אביטל שרייבר: במידה ורוצים להפחית את הסכום של המחזור הכספי לצורך העסקת רואה חשבון, מבחינתנו אפשר לדון בזה.
אביטל שרייבר: זה יחייב הוצאה נוספת על העמותות וצריך לקבוע איזשהו סכום שיהיה סביר ביחס למחזור העמותה.
משה גפני: מה העמדה שלכם לגבי הסעיף הזה?
אביטל שרייבר: עמדתנו היא שניתן להפחית את הסכום של 750 אלף.
אביטל שרייבר: בעיקרון הדיווח מבוצע לגבי כל סוגי העמותות, ולא משנה מה המחזור הכספי שלהן.
אביטל שרייבר: השאלה היא אם עמותה תעסיק רואה חשבון או לא.
משה גפני: אני מתכוון להתייחסות שלכם להצעת החוק שמציע חבר הכנסת אופיר פינס.
אביטל שרייבר: חלק מהעניין הוא שמה שמבקשים בהצעת החוק קיים כבר בפועל.
אביטל שרייבר: בהצעה נאמר שלא מתקיים דיווח, אבל הדיווח מקויים לגבי כל העמותות וכל עמותה מנהלת פנקסי חשבון.
משה גפני: זה לא מה שכתוב בהצעה.
אביטל שרייבר: זה מה שכתוב בדברי ההסבר.
יצחק סבן: חבר הכנסת פינס מציע בעצם שעל כל אגורה הם ישלמו כפול.
אופיר פינס-פז: עו"ד שרייבר, תגידי אם את תומכת בהצעה או לא תומכת בהצעה.
משה גפני: עו"ד אביטל שרייבר, אנחנו פתוחים לשמוע את מה שאתם אומרים, אף על פי שהבעתי את מורת רוחי על זה שרשם העמותות לא כאן.
אביטל שרייבר: אני מוסרת התנצלות בשמו, זה בוודאי לא היה מכוון.
משה גפני: עו"ד עמירם בוגט אישר את השתתפותו בישיבה ולא הגיע.
משה גפני: אני לא יודע מה היה לפני שהייתי יושב ראש הוועדה, אבל אני יושב ראש הוועדה כבר שנה וחצי והוא עדיין לא הופיע בוועדה.
אביטל שרייבר: אני אמסור לו את זה, אבל אני בטוחה שזה לא היה מכוון.
משה גפני: אני מביע מורת רוח על זה ואני מבקש שתמסרי את זה לעו"ד עמירם בוגט.
משה גפני: האמת שיכולתי להפסיק את הישיבה, כי רשם העמותות מהווה גורם מאוד חשוב במה שאנחנו דנים.
משה גפני: זו היתה גם ההזדמנות לשמוע אם אתם יכולים בכלל יכולים לעמוד בדברים הללו, אם אתם מתגברים על החומר של אלפי עמותות שקיימות.
אביטל שרייבר: בפועל אנחנו כבר עושים את זה.
אביטל שרייבר: הצעת החוק הזאת לא תטיל עלינו שום דבר נוסף, משום שבפועל מתקיים דיווח.
משה גפני: מה עמדתכם לגבי הסעיף הראשון, אתם תומכים או מתנגדים?
אביטל שרייבר: כמו שזה מנוסח היום, אין צורך בתיקון הזה.
אופיר פינס-פז: אני מציע שהכל יהיה על ידי רואה חשבון.
אביטל שרייבר: אם כך, אפשר למחוק בכלל את כל סעיף ב'.
משה גפני: עו"ד שרייבר, אני חוזר על השאלה בפעם השלישית.
משה גפני: יכול להיות שאני לא מסביר את עצמי נכון.
משה גפני: המצב החוקי הקיים מוכר לנו.
משה גפני: חבר הכנסת אופיר פינס מציע למחוק מסעיף ב' את המילים: "שמחזורה אינו עולה על 750 אףל שקלים חדשים".
משה גפני: כלומר, אותם כללים על חובת הדיווח שחלים על עמותות מעל 750 אלף שקל, יחולו גם על פחות מ-750 אלף שקל.
משה גפני: אתם תומכים בזה או מתנגדים לזה?
משה גפני: ידוע לנו שקיימת חובת דיווח על מחזור שהוא פחות מ-750 אלף שקל, אבל לא צריך רואה חשבון.
אביטל שרייבר: העניין הוא לגבי רואה חשבון ושיטת החשבונאות הכפולה.
אביטל שרייבר: לדעתנו ניתן להפחית את הסכום מ-750 אלף, אבל צריך לדון מהו הסכום הרצוי.
משה גפני: מהו הסכום הרצוי?
אביטל שרייבר: זה עניין לרואה חשבון וצריך לדון בזה.
אביטל שרייבר: לדעתנו הסכום צריך להיות במאות אלפי שקלים ולא בסכומים קטנים, כי אז אנחנו מטילים על העמותה גם הוצאה כספית של העסקת רואה חשבון.
אופיר פינס-פז: 100 אלף שקל, זה בסדר?
אביטל שרייבר: זה מעט מדיי.
אביטל שרייבר: היום הסכום המעודכן הוא כמיליון שקל.
משה גפני: אין לכם עמדה מדויקת?
אביטל שרייבר: קשה לנקוב בסכום מדויק.
אביטל שרייבר: צריך לקחת בחשבון את השיקולים של האיזונים.
אביטל שרייבר: לגבי הנושא של תרומות בעילום שם – כיום הנושא של דיווח שמות תורמים שווה לכל סוגי העמותות, גם עמותות עם מחזור כספי קטן מאוד.
אביטל שרייבר: הדיווח נעשה באמצעות ניהול של פנקס תורמים פנימי של העמותה והעמותה מחויבת לרשום בו את שמות כל התורמים.
אביטל שרייבר: כרגע, נמצאות תקנות – שעדיין לא נחתמו על ידי השר – שהמטרה שלהן לקבוע איזשהו סכום שמתחתיו לא יהיה צורך בדיווח שם התורם.
אביטל שרייבר: הסכום שנקוב עתה בתקנות הוא 20 אלף שקל וההצעה שלנו היתה 2,000 שקל.
אביטל שרייבר: התקנות לא נחתמו עדיין ולכן המצב המשפטי כיום הוא כזה שחייבים לדווח על שם של כל תורם.
אופיר פינס-פז: מי זה השר?
אביטל שרייבר: שר הפנים.
אופיר פינס-פז: אם כך, הוא לא יחתום על התקנות האלה.
משה גפני: אם יש לי אגודת ספורט שהיא עמותה ויש לי תורם בעילום שם שתרם 10,000 שקל.
משה גפני: מה החובה שלי לעשות לגבי אותו תורם שמתנה את תרומתו ששמו יישאר עלום?
אביטל שרייבר: לפי המצב המשפטי היום, אתה חייב לרשום את שמו בפנקס הפנימי של העמותה וכן את סכום התרומה.
משה גפני: אבל אותו אחד לא יתרום אם שמו יתפרסם.
אביטל שרייבר: חובה לרשום בפנקס הפנימי.
אביטל שרייבר: לפי המצב המשפטי היום לא ניתן לקבל תרומה בלי לרשום את שם התורם בפנקס הפנימי של העמותה.
אביטל שרייבר: זה המצב המשפטי לפי התוספת השנייה לחוק.
משה גפני: אם רוצים לפרסם את שמו?
אביטל שרייבר: אנחנו רשאים במסגרת הבדיקות שלנו, במידה וקיים חשש לגבי התרומות או למה הן משמשות, לבקש את הפנקס הפנימי ולבדוק אותו, אבל הוא לא פתוח לציבור הרחב.
אביטל שרייבר: קיימת הצעת חוק אחרת של חבר הכנסת פינס שכוללת את הנושא של פרסום שמות התורמים לציבור הרחב.
משה גפני: חשבתי שכאן מדובר על הפרסום הציבורי.
אביטל שרייבר: זה לא בהצעה הזאת.
אופיר פינס-פז: הצעת החוק עברה בתמיכת הממשלה.
משה גפני: עזוב את הממשלה, עכשיו אנחנו דנים לגופו של עניין.
משה גפני: לא תמיד הממשלה עושה דברים נכונים.
אביטל שרייבר: הנושא של הפרסום הוא לא במסגרת ההצעה הזאת.
אביטל שרייבר: זו הצעה שונה שמתקנת סעיפים אחרים בחוק.
משה גפני: חבר הכנסת פינס, אז מה אתה מציע?
משה גפני: מה בעצם אומר סעיף ג'?
מרים פרנקל-שור: סעיף ג' לתוספת השנייה אומר כך: על אף האמור בתוספת זו, רשאית עמותה שלא לרשום בדוח הכספי שמו של תורם אם צוינו בשובר הקבלה במקום המיועד לרישום שם התורם המילים "תרומה בעילום שם" ויתקיים אחד מאלה: (1) סכום התרומה אינו עולה על הסכום המרבי שקבע השר.
יגאל ביבי: חבר הכנסת פינס, אתה רוצה להכניס דבר חדש לחוק?
אופיר פינס-פז: חבר הכנסת ביבי, בכל הצעת חוק יש אלמנט חדשני, אחרת לא צריך הצעת חוק.
יגאל ביבי: בדברי ההסבר אתה מדבר על תרומה בעילום שם.
יגאל ביבי: הצעת חוק בנושא הזה כבר נפלה במליאה.
אופיר פינס-פז: בהחלט לא.
אופיר פינס-פז: הצעת החוק הזאת עברה בתמיכת הממשלה.
יגאל ביבי: היתה לך הצעת חוק אחרת בנושא הזה שנפלה.
אופיר פינס-פז: היא לא היתה שלי.
אופיר פינס-פז: נדמה לי שהצעת החוק של חבר הכנסת וילן נפלה.
יגאל ביבי: אם כך, אי אפשר להעלות את הצעת החוק במשך שישה חודשים.
אופיר פינס-פז: אני לא מעלה את זה.
יגאל ביבי: זו שאלה משפטית מעניינת.
יגאל ביבי: לוקחים חצי חוק, מכניסים אותו בחוק אחר, למרות שאותו חוק בעצם נפל.
משה גפני: לא מדובר באותו חוק.
משה גפני: דרך אגב, אני גם לא מבין את סעיף (ב) בהצעת החוק.
משה גפני: החוק היום מאפשר לא לרשום תרומות בעילום שם?
מרים פרנקל-שור: עמותה רשאית שלא לרשום בדוח הכספי את השם של התורם, אבל כפי שמסבירה נציגת רשם העמותות, יש חובה לרשום את שם התורם בספר הפנימי של העמותה.
מרים פרנקל-שור: אבל בדוח הכספי ניתן לא לרשום ולרשום "בעילום שם".
משה גפני: אני מבקש לשמוע את עמדת עמותת המגזר השלישי.
שרה זילברשטיין: עו"ד אופיר כץ ידבר על העניינים המשפטיים.
שרה זילברשטיין: אני מתפלאת על עצם ההצעה, כי בפועל כל עמותה שמגישה בקשה כלשהי למשרדי ממשלה מחויבת ברואה חשבון, כי משרדי הממשלה דורשים דיווח של רואה חשבון כבר מהשקל הראשון.
אופיר פינס-פז: מה זה קשור למשרדי הממשלה?
אופיר פינס-פז: מדובר על תרומות.
שרה זילברשטיין: אני מדברת על הסעיף הראשון בהצעת החוק.
שרה זילברשטיין: אם עמותה פונה לקבל תמיכה ממשרדי הממשלה, המדינה מחייבת את העמותה בפיקוח רואה חשבון כבר מהשקל הראשון.
אופיר פינס-פז: אבל יש עמותות שלא פונות לקבל כסף מהמדינה.
שרה זילברשטיין: לגבי עמותות שלא פונות למשרדי ממשלה – עו"ד שרייבר הסבירה שיש רישום בפנקס פנימי.
שרה זילברשטיין: אני רוצה להסביר לכם שיש הרבה עמותות שיש להן מחזור כספי מאוד נמוך, כך שרובן לא מגיעות למחזור של 750 אלף שקל או למיליון שקל.
שרה זילברשטיין: אחוז גבוה של עמותות הן עמותות קטנות ביותר, שיש להן מטרה ציבורית והן רוצות לפעול, וגיוס הכספים הוא לא מה שקובע.
שרה זילברשטיין: יחד עם זאת, הן מחויבות באגרת רשם, בארנונה ובכל מיני תשלומים נוספים, כאשר הכנסת סעיף נוסף של רואה חשבון הוא סעיף מאוד מרכזי לגבי עמותה שמגלגלת 50 או 100 אלף שקל.
שרה זילברשטיין: ברגע שיש חובת רישום וחובת דוחות, ממילא הבעיה הזאת כבר לא קיימת.
שרה זילברשטיין: אני חושבת שאת הנושא של שקיפות, דיווחיות וכל מה שקשור ב-accountability.
שרה זילברשטיין: אני גם לא חושבת שאפשר לעשות פשעים מאוד גדולים כשהמחזור הוא 100 אלף שקל.
שרה זילברשטיין: כלומר, אין כאן הרבה אפשרויות להעלמת כספים.
שרה זילברשטיין: אנחנו מדברים פה על משהו מאוד מאוד מרכזי של שקיפות, ולשקיפות יש לנו הרבה מאוד פתרונות.
שרה זילברשטיין: אנחנו במגזר השלישי – התאגדות המלכ"רים – מפעילים את הנושא של סטנדרטים, קוד אתיקה, תו איכות לעמותות, דברים שהם הרבה יותר מדיווח כספי.
שרה זילברשטיין: אנחנו מדברים על התנהגות דמוקרטית, על דיווח לחברים, על דיווח לאזרחים ולאוכלוסיית יעד.
שרה זילברשטיין: הבעיה של הביקורת היא מצד הממשלה, כי בסופו של דבר הכספים שניתנים על ידי המדינה לא מפוקחים כיאות ולכן בתקופה האחרונה יש הרבה התרגשות בכנסת ויש הרבה הצעות חוק, כדי לשמור על הדבר הזה.
שרה זילברשטיין: אנא, פקחו על הממשלה שתבדוק כל אגורה שהעמותות מקבלות ואז הפיקוח יהיה בהחלט אמין בנוסף למה שהעמותות עושות.
שרה זילברשטיין: לא יכול להיות שבתקופה האחרונה, אלפי העמותות, שעושות עבודה מאוד רצינית וחשובה, שלצערי הרב הממשלה מתנערת ממנה, צריכות כל הזמן להוכיח את חפותן וזה שהן מתנהלות נכון.
שרה זילברשטיין: אנחנו יכולים להוכיח גם בעשייה הגדולה שלנו.
שרה זילברשטיין: לפני תקופה קצרה עשינו את "יום המגזר השלישי בכנסת" וגם חתמנו על אמנה עם חברי הכנסת.
שרה זילברשטיין: אנחנו בעצם רוצים לומר שרוב העמותות מתנהלות נכון.
שרה זילברשטיין: לגבי אותן מעט עמותות שלא מתנהלות נכון, בסופו של דבר הכלי שאתה מציע, חבר הכנסת פינס, זה לא הכלי המתאים.
שרה זילברשטיין: זה לא עונה על הדרישות שלך מבחינת השקיפות, כי אין פה שום בעיה.
שרה זילברשטיין: לגבי תרומה בעילום שם - בדצמבר 2000 השתתפנו בישיבה של ועדת חוקה, חוק ומשפט, בראשותו של פרופ' אמנון רובינשטיין.
שרה זילברשטיין: דנו בסוגיה הזאת של עילום שם.
שרה זילברשטיין: היתה החלטה שזה יעלה עד 20 אלף שקל.
שרה זילברשטיין: בסופו של דבר, מי שקורא קצת את ההיסטוריה של "המגזר השלישי" ומאיפה הוא נבע ושהוא הקדים את מדינת ישראל בפעולותיו החשובות ביותר, בסופו של דבר מבין שכל הנושא הזה של עילום שם יש לו מטרה מאוד מאוד חשובה: לאפשר לאותם אנשים – לא פליליים – לתרום.
שרה זילברשטיין: זה בעצם הבסיס של הפילנתרופיה, שיש הרבה מאוד ארגונים, כולל קרן מאוד מאוד חשובה, שגם אנחנו מקבלים ממנה 60 אלף דולר, שרוצה לתמוך בפעולות מאוד חשובות של עמותות.
שרה זילברשטיין: התנאי הבסיסי של אותה קרן היא שהיא תהיה בעילום שם.
שרה זילברשטיין: לכן גם הרבה מאוד גופים רציניים בציבור הישראלי רוצים לתרום בעילום שם.
שרה זילברשטיין: ברגע שרשם העמותה בודק את העמותה, בסופו של דבר כל החומרים פתוחים בפניו.
שרה זילברשטיין: הצעת החוק הזאת לא תפתור את החשש מזה שלא יהיו אנשים פליליים ואחרים שיתנו כספים, כי בסופו של דבר כל החומרים שלנו פתוחים בפני הציבור ובפני ועדת הביקורת שלנו.
30701: נראה לי ששורש אי ההבנה בדיון הזה הוא שדברי ההסבר לחוק הזה אינם מצלמים מצב משפטי נכון.
30701: הנושא של 750 אלף שקל מתייחס לחובה או אי חובה לבקר את הדוחות הכספיים על ידי רואה חשבון בלבד.
30701: אין לזה קשר לאופן ניהול הפנקסים, כי כתוב בחוק שהפנקסים חייבים להתנהל על פי כללי חשבונאות נאותים.
30701: יש תוספת שנייה שדנה בשני המקרים, אבל באופן כללי הפנקסים מתנהלים בהתאם לדרישות, גם לפי התקנים של המוסד לתקינה וגם לפי כל הדרישות של רשויות המס, כך שהסיפור של 750 אלף שקל הוא רלוונטי רק לשאלה אם למנות רואה חשבון או לא למנות רואה חשבון, אבל לא לטיב החשבונאות ולא לטיב הפנקסנות.
אופיר פינס-פז: אמרה קודם עו"ד שרייבר שיש הבדל בבדיקה החשבונאית.
30701: אם זה חד צדדי או דו צדדי.
30701: זה עניין חשבונאי, אבל זה עדיין עומד בסטנדרטים חשבונאים.
אופיר פינס-פז: לא אמרתי שזה לא עומד, אלא שאלתי אם יש הבדל.
אופיר פינס-פז: אמרתם שאין הבדל.
30701: כמעט שאין הבדל.
30701: לכן השאלה אינה ה-750 אלף, אלא שאלת העילום שם או לא עילום שם.
30701: גם כאן אני מצטרף למה שאמרה עו"ד שרייבר, שבעצם במצב המשפטי הנוכחי חייבים לרשום בפנקסי החשבונות של העמותה כל תרומה, כולל מה שנקרא "בעילום שם".
30701: אני מדבר על פנקסי החשבונות של העמותה להבדיל מהדוח הכספי שנשלח לרשם העמותות.
30701: פנקסי החשבונות של העמותה מנוהלים באופן כזה שמחייב לכתוב את שם התורם.
30701: רשם העמותות ומס הכנסה וכל אחד מהגופים המוסמכים יכול לגשת בצורה חופשית לפנקסים האלה.
אופיר פינס-פז: יש לכם סמכות לגשת לפנקסים?
אביטל שרייבר: יש לנו סמכות לדרוש כל מסמך לצורך הבהרת הדוח הכספי.
אופיר פינס-פז: יש להם אפשרות לא לתת לכם?
ויצמן שירי: זה כמו כל חברה בע"מ שרשומה.
אביטל שרייבר: אנחנו יכולים לדרוש כל מסמך לצורך הבהרת הדוח הכספי, אבל זה לא עומד פתוח לציבור.
אביטל שרייבר: הדוח הכספי פתוח לציבור.
30701: זה לא בדוח הכספי ששולחים לרשם העמותות, אבל זה קיים בספרים.
30701: כשהרשם עושה את אישור "ניהול תקין" המפורסם, הוא יכול לבקש את זה.
אופיר פינס-פז: אז מה זה מפריע לכם?
ויצמן שירי: ברגע שיש משהו שמפריע בנושא מסוים, תהיה פנייה לרשם העמותות והוא רשאי לפנות בעניין הזה.
ויצמן שירי: אם אתה יודע משהו שהוא לא בסדר ולא תקין, אתה פונה לרשם העמותות ועל פי חוק רשם העמותות הוא רשאי וחייב לדרוש את כל האינפורמציה.
30701: למה בכל אופן זה מפריע?
30701: כי ישנם תורמים שרוצים לתרום בעילום שם.
אופיר פינס-פז: אבל אתה רושם את זה.
30701: זה נרשם בעמותה, אין ברירה אחרת.
אופיר פינס-פז: אז מה ההבדל?
30701: הספרים של העמותה לא פתוחים לציבור.
30701: אני אתן דוגמה לתרומה בעילום שם.
30701: יש במשפחה מסוימת אדם שהוא פסול דין או חולה נפש, ומישהו במשפחה רוצה לתרום והוא לא רוצה שכולם יידעו את זה.
30701: בעמותה יודעים את זה, אבל למה שכל אדם מהציבור יוכל לפתוח את התיק ויראה שהוא תרם?
30701: צדקה עושים בסתר.
אופיר פינס-פז: צדקה זה צדקה ועמותה זה עמותה.
אופיר פינס-פז: אם אתם רוצים שאנחנו נתייחס למגזר השלישי בצורה רצינית, ואני מציע להתייחס אליכם ברצינות, זה בתנאי שאתם תתייחסו לעצמכם בצורה רצינית.
אופיר פינס-פז: אתם מציעים ניהול של ימי הביניים לעמותות.
אופיר פינס-פז: אני לא יכול להסכים לזה.
30701: אני חושב שאני הבהרתי את זה.
אופיר פינס-פז: אתה הבהרת את עמדתך והיא לחלוטין לא מקובלת עליי.