GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: המועצה מבקשת להעביר את הסמכויות המוקנות בחוק למזכיר, למנהל הכללי.
משה גפני: אני יודע כי בעיריית עין קמונים אין גם מנהל כללי לאחרונה.
משה גפני: המועצה מחליטה להעביר את הסמכויות שיש למזכיר למנהל מחלקת הרווחה, ואני מבקש בסעיף 1 להצעת החוק שלי לאשר זאת.
מרגלית בוטרמן: בוא נניח כי בעיריית עין כמונים יש מנכ"ל ויש מועצה לאומתית, והמועצה מחליטה כי סמכויות המזכיר יועברו לעובד עירייה אחר.
אביטל שטרנברג: היא איננה יכולה לעשות זאת, כיוון שהסמכויות מוקנות ספציפית למזכיר.
משה גפני: אני שוב שואל את נציגת משרד הפנים האם יש למשרד הפנים בעיה עם סעיף 1.
מרגלית בוטרמן: אני שואלת מה יקרה כאשר מועצה לאומתית, מחליטה כי סמכויות המזכיר יועברו לעובד עירייה אחר.
מירי פרנקל-שור: היא איננה יכולה לעשות זאת, כיוון שהסמכויות בפקודת העירייה ניתנות למזכיר.
מרגלית בוטרמן: הניסוח אומר כי באין מזכיר הסמכויות יועברו למנהל הכללי או לעובד אחר.
משה גפני: אני מבקש לקרוא מה כתוב בהצעת החוק: "בפקודת העירייה(להלן-הפקודה) בסעיף 1, אחרי ההגדרה מועצה יבוא: "מזכיר"-מי שמונה לכך על ידי המועצה, ובאין מזכיר המנהל הכללי או עובד אחר של העירייה שהמועצה החליטה שימלא את תפקידי המזכיר לפי הפקודה".
משה גפני: מרגלית, אני שואלך אותך, מהי ההתלבטות שלך עם הסעיף הזה.
מרגלית בוטרמן: כשאין מזכיר, למועצה יש סמכות להאציל את הסמכויות של המזכיר לעובד מועצה אחר.
מרגלית בוטרמן: אם התפיסה היא כי מנכ"ל הוא מינוי שבא והולך עם ראש המועצה, יכול להיות שהמועצה תגיד שהיא בוחרת בבעל תפקיד אחר למלא את התפקידים של המזכיר, ולא במנכ"ל.
אביטל שטרנברג: לי ברור כי צריך שיהיה סעיף כזה.
אביטל שטרנברג: צריך שיהיה מישהו שיוכלו להעביר אליו את הסמכויות הסטטוטוריות של מזכיר המועצה.
אביטל שטרנברג: מבחינתי עדיף היה שהמנכ"ל לא יוזכר כאן, אלא עובד אחר שבחרה המועצה.
משה גפני: אם הסעיף ינוסח כשי שאת אומרת, זה עלול לגרום נזק.
אביטל שטרנברג: אם תציעו לי דרך אחרת שבה אני אצליח להבטיח כי לא יהיה מצב בו יהיה כפל תפקידים, אז לא אכפת לי שהניסוח יישאר.
אביטל שטרנברג: במחשבה שנייה אין לי בעיה עם הסעיף כפי שהוא מנוסח.
משה גפני: מר טננבאום, האם יש לך הערות לגבי סעיף 1?
אברהם טננבוים: היום בהרבה רשויות ישנם מנכ"לים, אשר חלקם הגדול אלה אנשים אשר עבדו בבחירות עם ראש הרשות והיו ראשי מטה.
אברהם טננבוים: למרות זאת לא כל מנכ"ל יכול להתמודד עם ראש הראשות שבחר אותו אפילו במכרז.
אברהם טננבוים: כולם יודעים שניתן להסדיר מכרז בו ייבחר מי שמעוניין בו ראש הרשות.
אברהם טננבוים: אם אנו רוצים לחזק את מעמדו של השלטון המקומי, אנו צריכים לחזק את מעמדו של המזכיר על ידי סמכויות סטוטוריות.
אברהם טננבוים: מזכיר לא חותם רק על הזמנה לוועדות, אלא גם על דברים חשובים נוספים כמו הפקעת קרקעות.
אברהם טננבוים: יש הצעות לסדר היום שחברי מועצה מגישים ואם מזכיר המועצה יגיש אותן בניגוד לדעתו של ראש הרשות, לא תמיד זה יעבור.
נסים זאב: בדרך כלל במועצות חדשות בישובים שמתפתחים יש מזכיר, כאשר במהלך השנים התפקיד מתפתח למנכ"ל.
נסים זאב: נוצר מצב בו המזכיר פתאום מרגיש שנוטלים את סמכויותיו.
נסים זאב: לעיתים יש מאבק פנימי בו מעונינים להשאיר את המזכיר ולהעביר את חלק מהסמכויות הסטוטוריות העיקריות למנכ"ל.
נסים זאב: בשל כך אני לא הייתי מנסח את סעיף 1: "באין מזכיר".
נסים זאב: אני לא רוצה שיתפרש מהחוק כי לא ניתן שיהיה מצב בו יהיה גם מזכיר וגם מנכ"ל.
נסים זאב: אני חושב כי ניתן להשאיר את שני התפקידים.
יהודית נאות: עניין הסמכויות שלא הועברו למנכ"ל כאשר אין מזכיר, לא נכנס למסגרת סעיף 1.
יהודית נאות: צריך להתייחס רק לנושא הסמכויות.
יהודית נאות: אני עשיתי צעד ראשון כאשר הכנסתי את המנכ"ל לקודקס.
יהודית נאות: עד היום המנכ"לים כאילו לא היו קיימים.
יהודית נאות: את הצעד השני אתה עושה, אדוני היו"ר, כאשר אתה אומר כי סמכויות המזכיר יועברו למנכ"ל.
יהודית נאות: אני אומרת כי אנו צריכים לשאול את עצמנו מהם סמכויות המנכ"ל, ומהן הסמכויות הנותרות שאינן בידיו של המנכ"ל.
יהודית נאות: אני לא רואה את מנכ"לי העירייה ממלאים את הפונקציה של מזכיר המועצה.
יהודית נאות: אני חושבת כי משרה של מנכ"ל צריכה להיות משרת אמון, ואילו תפקיד של מזכיר צריך להיות מינוי מועצה.
יהודית נאות: אם המועצה ממנה משרה מסוימת, רק בהסכמת שני שליש מתוכה, ניתן אחר כך לפטר את אותו אדם.
יהודית נאות: במשרת האמון מי שממנה הוא גם זה שמפטר.
מירי פרנקל-שור: אני קוראת את סעיף 2: "בפקודה בסעיף 167(א), במקום "מזכיר או מנהל כללי" יבוא "מזכיר".
מירי פרנקל-שור: סעיף 167(א) אומר: "מועצה רשאית ולפי דרישת הממונה חייבת למנות לעירייה אנשים הראויים למשרות הנקובות להלן, לכולן או למקצתן והן: מזכיר או מנהל כללי, גזבר…, אך אפשר למנות אדם אחד ליותר ממשרה אחת מן המשרות הנקובות בזה.
מירי פרנקל-שור: מינוי נושא משרה כאמור, בסעיף קטן זה, ייעשה בדרך של מכרז פומבי".
אביטל שטרנברג: לכך אנו מתנגדים, כי המשמעות היא של הוצאת המנכ"ל מגדר שאר התפקידים הנבחרים במכרז.
משה גפני: הסעיף הזה נמחק, והתיקון של חברת הכנסת נאות נשאר.
משה גפני: אני התחייבתי במליאת הכנסת כי אני מקבל את עמדת הממשלה.
מירי פרנקל-שור: סעיף 3: "בפקודה בסעיף 170(ב1)(1) לפקודה, אחרי "מנהל כללי" יבוא "מזכיר".
מירי פרנקל-שור: סעיף 170 אומר: "במנהלך מינוי למשרת גזבר, יועץ משפט, מבקר, מהנדס, מנהל כללי, תונח בפני ועדת המכרזים חוות דעתו של היועץ המשפטי של העירייה בדבר קיום הרשעה של מועמד בעבירה שבשל אופייה חומרתה ונסיבותיה אין הוא ראוי לשמש בתפקיד".
יהודית נאות: אני דורשת כי התיקון ינוסח כך: "מנהל כללי או מזכיר".
יהודית נאות: המטרה היתה להחיל עליהם חובה של בדיקה, ועל כן לא יכולה להיות התנגדות לכך שגם המזכיר במקומות בו הוא יהיה קיים, יעבור גם הוא את הבדיקה.
מירי פרנקל-שור: השאלה היא אם הוא יקבל את סמכויות המנכ"ל, כיוון שבהעדרו של מזכיר יהיה מנכ"ל, ובהעדרו של המנכ"ל יהיה מזכיר.
מירי פרנקל-שור: מטבע הדברים תהיה דינאמיקה ומזכיר יהפוך לפונקציה של מנכ"ל.
מירי פרנקל-שור: הפועל היוצא של זה הוא שמזכיר יהפוך לפונקציה של תפקיד בכיר, ועל כן יש מקום לחשוב שהוא יכנס לרשימה הזו.
משה גפני: אביטל, אם אנו מוחקים את סעיף 2, כיצד ייתכן מצב בו שתי הפונקציות הללו יוכלו להתקיים במקום בו כתוב מזכיר או מנכ"ל?
אביטל שטרנברג: השאלה היא שאלה עקרונית, האם אנו מעונינים בשתי הפונקציות.
מירי פרנקל-שור: כפי שאמרה חה"כ נאות, השאלה המהותית היא מה הכיוון הרעיוני שרוצה הוועדה לתת.
מירי פרנקל-שור: האם הוועדה רוצה לקבוע כי מהיום יהיה שינוי במחשבה ויש מקום למנות בעירייה גם מזכיר וגם מנכ"ל, או רק מזכיר או רק מנכ"ל?
מירי פרנקל-שור: כל התיקונים האלה הם נגזרת של ההחלטה של הוועדה.
אביטל שטרנברג: הממשלה היא נגד כפל תפקידים.
משה גפני: האם סעיף 3 מקובל עליכם?
אביטל שטרנברג: מדובר על בדיקתו של היועץ המשפטי.
יהודית נאות: אני חושבת כי צריך להיות כתוב כי הבדיקה תיערך למנכ"ל ובהעדרו למזכיר.
אברהם טננבוים: אני שומע פה כל הזמן את ההגדרה "כפל תפקידים".
אברהם טננבוים: אני מכיר מקומות בהם יש חמישה סמנכ"לים.
אברהם טננבוים: האם מישהו בדק מהו תפקידו של סמנכ"ל ברשויות המקומיות?
משה גפני: אני נאלץ למחוק את סעיף 2.
משה גפני: אנו יכולים לאשר את סעיף 1, סעיף 3 וסעיף 4.
משה גפני: לוינגר, האם עליכם זה מקובל?
אריה לוינגר: זה מקובל עלינו בתנאי שלא יפגעו המזכירים המכהנים היום.
יהודית נאות: זה כתוב בחוק שלי.
אריה לוינגר: זה לא כתוב באף מקום.
אריה לוינגר: האם לא ניתן להוסיף הוראת שעה כי כל אותם המזכירים המכהנים היום ימשיכו לכהן?
מירי פרנקל-שור: בחוק לתיקון סעיף 77של חה"כ נאות, אנו קבענו כי התחולה תהיה מאוחרת.
אביטל שטרנברג: ממילא התיקון של הצעת החוק היו יחול רק מעכשיו.
אביטל שטרנברג: בכל מקרה ניתן להוסיף סעיף למען הסר ספק.
יהודית נאות: אני חושבת כי הנוסח של סעיף 3 צריך להשתנות ולהיות מנוסח כך: "מנהל כללי ובהיעדרו מזכיר".
משה גפני: לוינגר, אני חוזר ושואל האם אתם מקבלים את סעיפים 1,3,4 או שברצונכם להשעות את החוק?
משה גפני: אני מבקש לדעת את דעתכם, האם העיקרון הכללי של הסעיפים הללו מקובל עליכם?
אריה לוינגר: כן.
אריה לוינגר: יש לנו בקשה להוסיף הוראת שעה בסעיף 1, כי אין באמור בסעיף הזה כדי לפגוע במזכירים המכהנים.
יהודית נאות: אף אחד מן המזכירים פה לא דיבר על כך שצריך להגדיר את הסמכויות של המזכיר.
משה גפני: על כך אנו נדון בהמשך.
יהודית נאות: מטרת ההצעה שלך היתה להעביר את הסמכויות למנכ"ל.
יהודית נאות: כעת כאשר הוחלט להעביר את הסמכויות של המזכיר למנכ"ל, מה יעשה המנכ"ל?
יהודית נאות: היו”ר משה גפני: יעקב, במקום בו יש מזכיר מכהן ומנכ"ל, מבקש איגוד המזכירים להגן על המזכיר הקיים.
יהודית נאות: במקום שאין מזכיר ויש רק מנכ"ל, מהו המצב החוקי הקיים היום?
יהודית נאות: למנכ"ל אין סמכויות מוגדרות.
משה גפני: החוק הזה מאפשר להעניק למנכ"ל סמכויות.
יהודית נאות: זה יקרה רק אם המועצה תחליט שהמנכ"ל ימלא את תפקיד המזכיר.
מירי פרנקל-שור: אני חוזרת להצעה המקורית שלי.
מירי פרנקל-שור: אני חושבת כי אין צורך בהגדרה של מזכיר.
מירי פרנקל-שור: אנו נעגן סעיף אומר כי במקום שאין מזכיר, הסמכויות שיש למזכיר, לפי פקודת העיריות, יועברו למנכ"ל.
מירי פרנקל-שור: מרגלית, מה היה עד היום כאשר לא היה מזכיר?
מרגלית בוטרמן: היינו מחייבים את המועצה למנות מזכיר.
מרגלית בוטרמן: לעיתים הגזבר בתור מינוי היה מזכיר.
מרגלית בוטרמן: אדם אחד יכול למלא שני תפקידים.
יחזקאל לביא: אני רוצה לשאול, מה יקרה כאשר ברשויות מקומיות מסוימות יש בעל תפקיד הנקרא "מזכיר המועצה"?
משה גפני: אין תפקיד כזה בחוק.
יהודית נאות: זה נכון, אך זה קיים בפועל.
משה גפני: אנו מדברים על מזכיר, ובאין מזכיר הסמכויות ניתנות למנהל הכללי, ובאין שניהם לתקופה מוגבלת של חצי שנה, יכולה המועצה למנות עובד אחר שהוסמך לכך.
משה גפני: בנוסף לכך תינתן הגנה למזכירים הקיימים.
יעקב אגמון: אני חושב כי התקופה של חצי שנה היא ארוכה.
יעקב אגמון: אני חושב כי שלושה חודשים זה מספיק כדי למנות מנכ"ל.
משה גפני: בסדר, זה מקובל עלי.
מירי פרנקל-שור: אני חושבת כי ההגנה צריכה גם להינתן למנכ"לים מכהנים.
יהודית נאות: אנו מדברים על הגנה למנכ"לים ולמזכירים שכיהנו בעת כניסת התוקף של סעיף 77 ויכהנו עד למועד הבחירות.
מירי פרנקל-שור: אני מציעה שזה יהיה עד למועד הבחירות הקרובות.
משה גפני: אלו אנשים שעברו מכרז.
נסים זאב: לא מקובל עלי הנוסח "באין מזכיר".
נסים זאב: בדרך כלל בעיריות יש מנכ"לים ולא מזכירים.
נסים זאב: מבחינה עובדתית יש מזכירים שכיהנו בעבר וגם מנכ"לים שכיהנו בעבר.
נסים זאב: המזכיר יכול להישאר בלי הסמכויות שהיו לו.
משה גפני: בחוק לא כתוב דבר כזה.
נסים זאב: אם הסמכויות בחוק קבועות למזכיר, בואו נשמיט את התואר מנכ"ל.
משה גפני: המצב החוקי הקיים היום הוא שהסמכויות הסטטוטוריות בעניין הזה מוקנות למזכיר.
משה גפני: אין הגדרה בחוק בכלל למנהל כללי.
משה גפני: ההגדרה הראשונה המתייחסת למנהל הכללי הופיעה בחוק של חה"כ יהודית נאות.
משה גפני: אנו מקנים למנהל הכללי סמכויות רק באין מזכיר.
יהודית נאות: אתה מאפשר במצב בו יש גם מנכ"ל וגם מזכיר, שכל הסמכויות יישארו בידי המזכיר, ולמנכ"ל אין כלל סמכויות.
יהודית נאות: אתה מכיר בכך שיש מנכ"ל, אך אתה לא מגדיר מהם סמכויותיו.
יעקב אגמון: זו תופעה שתלך ותתמעט, כיוון שהחוק היום לא יאפשר שני בעלי תפקידים מכהנים.
יעקב אגמון: באשר לתשעת המזכירים הקיימים, עדיף מצב בו הם יישארו וימלאו את תפקידם, מאשר נרוקן אותם מסמכות.
יעקב אגמון: לא כדאי לפגוע כעת בתשעה מזכירים שהם מאוד ותיקים.
יהודית נאות: אני לא התכוונתי לפגוע בהם.
משה גפני: אנו מתקדמים צעד נוסף מהחוק שלך.
משה גפני: במקום שאין מזכיר, אנו מקנים בחוק לראשונה סמכויות סטטוטוריות למנכ"ל.
יהודית נאות: לדעתי, לא מספיק.
משה גפני: אני מסכים לכך, אך אני מוגבל בגלל עמדת הממשלה.
נסים זאב: אם כך, האם לא ניתן למנות מנכ"ל כאשר יש מזכיר?
משה גפני: למנות אפשר, אך לא ניתן לתת לו את הסמכויות הסטטוטוריות.
מירי פרנקל-שור: בעתיד זה יהיה או מינוי מנכ"ל או מינוי מזכיר.
משה גפני: בלי החוק הזה מהו המצב החוקי הקיים היום?
מירי פרנקל-שור: המצב החוקי היום הוא כזה שניתן למנות או מזכיר או מנכ"ל.
משה גפני: הצעת החוק לאחר שאנו מוחקים את סעיף 2 אומרת, כי במקום שאין מזכיר הסמכויות הסטטוטוריות שלו יועברו למנכ"ל באופו אוטומטי.
משה גפני: במקום שאין מזכיר ואין מנכ"ל, לפרק זמן של שלושה חודשים המועצה תעביר את הסמכויות הללו לעובד אחר שהיא תמנה אותו לתקופה של שלושה חודשים.
משה גפני: אנו מוסיפים סעיף נוסף שיתן הגנה לאותם המזכירים והמנכ"לים הקיימים שהתמנו לפני כניסת החוק הזה לתוקף.
משה גפני: אני מעוניין שנצביע על החוק.
משה גפני: ה צ ב ע ה בעד: 3 נגד: 0 נמנעים: אין.
מיכאל קליינר: הצעת החוק הזו באה להבטיח כי מערכת התנועה המתוכננת בתכנית מתאר חדשה, תוכל לשאת את התנועה באזור החדש וכן באזור הסובב.
מיכאל קליינר: בדו"ח מבקר המדינה לשנת 2000 כתב המבקר כי ההתחשבות בהיבטים בטיחותיים בתכנון מערכת התחבורה, ובכלל זה התחבורה הציבורית, היא חיונית, ועל מוסדות התכנון שהתוכניות התחבורתיות תבואנה לידי חשבון כבר בשלב זה.
מיכאל קליינר: החוק לא מתייחס לתוכניות קיימות.
מיכאל קליינר: הכוונה היא להבטיח כי לא תאושר תוכנית לפני שיש לה תסקיר תחבורתי ראוי לשמו.
מיכאל קליינר: אני מבין כי משרד התחבורה נערך לעניין ומתכנן להגיש תוכנית מאוד רצינית אשר תפרט מה צריך שיהיה בתסקיר התחבורה, אך תוכנית זו לא תהיה כמובן בעלת אותו תוקף של חוק.
מיכאל קליינר: הצעת החוק הזו מבקשת להחיל את החובה הזו.
משה גפני: האם הממשלה תמכה בהצעת החוק הזו?
מיכאל קליינר: הממשלה בשלב הראשון התנגדה, אך מאוחר יותר שר התקשורת וחה"כ אבי יחזקל שהיה סגן שר התחבורה, אמרו עד כמה החוק הזה רצוי וראוי, ובשל כך סגן שר הפנים הסכים שההצעה הזו תועבר לקריאה טרומית.
מיכאל קליינר: הכנסת אישרה את ההצעה הזו ברוב גדול.
משה גפני: דלית, מהי עמדת הממשלה?
דלית דרור: הממשלה החליטה להתנגד להצעת החוק הזו.
דלית דרור: עכשיו אני שומעת כי סגני שרים מקבלים החלטה בניגוד לעמדת הממשלה.
מיכאל קליינר: סגן שר הפנים אמר את עמדת הממשלה שמתנגדת להצעת החוק הזו, ואחר כך בשכנועם של שר התקשורת וחה"כ אבי יחזקל, הכנסת החליטה פה אחד להעביר את הצעת החוק הזו לקריאה ראשונה.
דלית דרור: הדבר למיטב ידיעתי מיותר לאור הכלים שחוק התכנון נותן במתכונתו הקיימת.
דלית דרור: החוק מאפשר לקבל חוות דעת מכל גורם מקצועי, מתכנן המחוז, יו"ר מוסד התכנון, וכן מאפשר לקבל תסקיר השפעה על הסביבה במסגרת התקנות הקיימות.
דלית דרור: מוסד תכנון יכול להחליט כי הוא בודק את הצד התחבורתי.
מיכאל קליינר: כל הדברים הללו נכונים.
מיכאל קליינר: ניתן לבקש ולבצע את הדברים הללו, אך לא חלה על כך חובה.
מיכאל קליינר: אני רוצה לקבוע נורמה כדי שיילקחו בחשבון שיקולים תחבורתיים.
מריה כהן אתגר: אנו מסכמים לכך כי היום יש לנו את כל הכלים בחוקה הקיימת המאפשרים לפקח על כל פרוייקט.
מריה כהן אתגר: זה מתחיל בחלוקת שימושי קרקע דרך ועדות מחוזיות בהם משתתפים נציגי שר התחבורה, ומגיע לפתרונות נקודתיים בכל מקום לגופו, כמו הסדרי צמתים, קיבולת והסדרי חציה.
מריה כהן אתגר: היום יש לנו מדריך שהוכן על ידי ועדת היגוי במשך שנתיים, המלווה כל פרוייקט מבחינת הפן הבטיחותי.
מריה כהן אתגר: הוועדה הזו כללה המון אנשי מקצוע, נציגים ממשרד התחבורה ומשרד הפנים, וכן אנשים העוסקים בתחום התכנון בתחבורה ובפנים, אדריכלים ומתכנני תנועה.
מריה כהן אתגר: ישנה הסכמה כללית למסמך הזה שנמצא כרגע בדרך להפצה.
מריה כהן אתגר: בהתייעצות שנערכה בין משרד הפנים למשרד התחבורה בשיתוף היועצת המשפטית של משרד הפנים, סוכם שלא רצוי לעגן בחוק את המסמך הזה, אלא להשאיר אותו ברמה הקיימת.
מריה כהן אתגר: הסיבות לכך הן כי התחום הזה מאוד רחב ונדרש בו שיקול דעת מקצועי באשר לכל פרוייקט לגופו, בלי קביעות כלליות.
מריה כהן אתגר: היום בועדות מרכזיות משרד התחבורה בשיתוף עם יתר משרדי הממשלה מעורב בקביעה של תכנון קרקע במגמה למנוע מצבים לא בטיחותיים ולמצוא פתרונות תחבורה הכוללים, נגישות, חנייה, בטיחות, מדיניות של פיתוח תחבורה ציבורית וזכויות דרך.
מריה כהן אתגר: הקביעה בחוק של הדברים הללו, לא תוסיף כללים ולא תעלה את איכות הבדיקה המקצועית, כיוון שאנו חושבים שמה שנעשה היום בהחלט מספיק.
מריה כהן אתגר: הצעת החוק עלולה לגרום לסחבת והארכה משמעותית של התהליכים שיביאו לסיבוך של קידום פרוייקטים.
משה גפני: אני מעוניין לדעת מהי עמדת משרד הפנים.
אפרת דון יחיא: השאלה היא מהו האינטרס עליו אנו מדברים.
אפרת דון יחיא: אני חושבת כי האינטרס המשותף לכל המשרדים הוא מניעת תאונות דרכים.
אפרת דון יחיא: היום בוועדה המחוזית יושב נציג של משרד התחבורה שהוא יועץ תחבורה.
אפרת דון יחיא: אין תוכנית אשר עוברת ללא תיאום עם משרד התחבורה.
אפרת דון יחיא: תסקיר השפעה מאריך את ההליך לפחות בשישה חודשים.
אפרת דון יחיא: מדובר בעלויות מאוד גבוהות.
אפרת דון יחיא: בשלב הזה במדינת ישראל הליכי התכנון גם ככה מקשים מאוד על היזמים.
אפרת דון יחיא: זה נכון לגרום לכך שכל נושאי התחבורה יהיו מעוגנים, ועל כן משרדי הממשלה ישבו וניסו להגיע להנחיות שיעגנו את הכללים הללו, כך שלא תהיה אפשר לסטות מכך.
אפרת דון יחיא: למרות זאת אנו חושבים כי לחייב את האדם להוציא תסקיר השפעה על הסביבה בהליך שאורכו שישה חודשים, זה מיותר.
אפרת דון יחיא: חבל להשקיע עלויות כל כך גדולות במקום הלא נכון.
משה גפני: אני שומע כי את אומרת דבר והיפוכו.
משה גפני: מצד אחד את אומרת כי אין צורך בחוק הזה כיוון שבכל מקרה יש מגבלות ולמשרד התחבורה יש זכות וטו, אך מייד אחרי זה את טוענת כי להליך הזה תהיינה עלויות גבוהות והוא גם יגרום לעיכוב הליכים.
אפרת דון יחיא: העלויות שדיברתי עליהם הן לא בנושא של הבטיחות.
אפרת דון יחיא: התסקיר הוא הליך ארוך ויקר.
אפרת דון יחיא: אני חושבת כי הוועדה צריכה לתת את תשומת ליבה גם לנושא של מעברי חצייה, איי תנועה וגדרות.
אפרת דון יחיא: אלו נושאים אשר לא מוזכרים בתוכניות.
אפרת דון יחיא: הנושאים הללו אינן מוסדרים בתוכניות לפי חוק התכנון והבנייה.
אפרת דון יחיא: הרשות המקומית באישור של מפקח התעבורה אחראית לכך.
אפרת דון יחיא: הוועדה המחוזית איננה קובעת אם כביש יהיה חד-סטרי או דו-סטרי, היכן יהיו רמזורים והיכן לא יהיו רמזורים, אלא קובעת דברים מאוד בסיסיים הקשורים לתוכניות סטטוטוריות.
משה עובד: הגדרת החוק על פניה נשמעת מאוד הגיונית.
משה עובד: לגופו של עניין אחת הבעיות שמעסיקות היום את המדינה היא קידום תוכניות סטטוטוריות אשר מתעכבות ללא צורך במשכי זמן ארוכים מאוד.
משה עובד: המון תוכניות הנמצאות בוועדות מחוזיות נתקעות שם.
משה עובד: הצורך לעגן בחוק את נושא תסקיר השפעה על התחבורה ועל בטיחות התנועה, שהם שני דברים נשמע לכאורה כל כך מתבקש במדינה שיש בה כל כך הרבה תנועה.
משה עובד: נשמע כאילו הדבר הזה נסתר מעיני משרדי הממשלה והחוק הזה הוא זה אשר ימלא את הפרצה הקיימת בחוק התכנון והבנייה.
משה עובד: למרות שהרעיון הוא רעיון טוב, בפועל הנושא של הדרישות התחבורתיות נמדדות ונבחנות על ידי שני גופים בכל ועדה מחוזית ובכל פרוייקט בוועדה המחוזית.
משה עובד: אנו סבורים כי הדרישה בחוק לעגן את המושג תסקיר השפעה על התחבורה והבטיחות, מעבר למה שקיים בפועל, איננה נחוצה.
משה עובד: צריך לתת לדבר הזה לזרום ולאפשר קיצור ההליכים.
נעה בן אריה: אני חייבת לומר כי רב הנסתר על הגלוי בהצעה הזו, ועל כן מאוד קשה לתת כאן עמדה של בעד או נגד.
נעה בן אריה: מקריאת הסעיפים לא ברור על איזה תוכניות מדובר.
נעה בן אריה: ברור כי הרבה מאוד דברים יוסדרו בתקנות, אך לא ברור מה בדיוק יוסדר.
נעה בן אריה: יכול להיות שהתקנות ישפרו את המצב הקיים, אך יכול להיות גם מצב הפוך בו התקנות יעגנו משהו שיחול על כל תוכנית, ואז אנו יכולים ליצור דבר שהוא ההפך מטוב.
משה גפני: אני הייתי מציע לשנות את הצעת החוק, כך שתהיה באישור ועדת הפנים ולא באישורה של ועדת הכלכלה.
נעה בן אריה: ההצעה היא מאוד ערטילאית.
משה גפני: היא באופן מכוון איננה נכנסת לפרטים, כיוון שהיא מדברת על עיקרון.
נעה בן אריה: זו אחת הסיבות שבגללה אינני יודעת כיצד המשרדים יכלו להציג עמדה כל כך נחרצת.
נעה בן אריה: לי כנציגת מרכז שלטו מקומית, קשה מאוד להציג עמדה נחרצת שקובעת כי תסקיר השפעה על תחבורה הוא דבר שלילי.
נעה בן אריה: אני חושבת כי צריך לבדוק כיצד התקנות יסדירו את הבעיה הקיימת.
מיכאל קליינר: אני מבין כי את מעונינת כי המחוקק יפרט את סעיף ב'.
נעה בן אריה: בהחלט.
נעה בן אריה: אני חושבת כי ההצעה ערטילאית כזו יכולה לגרום נזק יותר מתועלת.
נעה בן אריה: בעניין של עלויות התסקיר, אני חייבת להצטרף לעמדה של משרד הפנים.
נעה בן אריה: תסקיר השפעה על התחבורה, נושא בחובו עלויות מאוד גבוהות.
נעה בן אריה: את התוכניות הללו גם רשויות תגשנה, ועל כן אני חושבת שצריך לבחון את העלות התקציבית של הנושא הזה.
נעה בן אריה: אני חייבת לציין כי הליך כזה של תסקיר הקבוע בחוק עלול לתקוע תוכניות רבות.
מייק לוין: עמדת הרשות לבטיחות הדרכים, בתאום עם מנהל הרשות, היא בעד ההצעה של חה"כ קליינר.
מייק לוין: אנו חושבים כי חשוב שייבחנו אספקטים בטיחותיים לפני שבונים שכונה או עיר חדשה.
מייק לוין: לעיתים יש ניגוד אינטרסים בין הזרמת תנועה לבטיחות בדרכים.
מייק לוין: לא תמיד האספקט הבטיחותי עולה בכל השיקולים הללו.
נורית ג'רבי: אנו לא קיבלנו את החומר המקדים לדיון הזה, ועל כן גם לא יכולנו להתכונן אליו.
נורית ג'רבי: אני חברה באיגוד מהנדסי ערים, שגם הוא לא זומן לדיון היום ולא גיבש עמדה.
משה גפני: מנהלת הוועדה אומרת כי הם זומנו לישיבה היום.
נורית ג'רבי: בנוגע לתיקוני החקיקה בחוק התכנון והבנייה, בנושא של צרוף נספחים, אנו חשבנו כי כדאי להאיר את עיני הוועדה לנושא שיש לו השלכה תקציבית באישור תכנית מתאר ותוכניות בניין עיר, והוא הנושא של ההשפעה הכלכלית של תוכנית על התקציב הרשות המקומית ועל תקציב המדינה.
נורית ג'רבי: כאשר מובאת תוכנית לדיון בוועדה, היא נבחנת באספקטים המקצועיים-תכנוניים שלה בהיבטים של תחבורה, תכנון עירוני, עיצוב עירוני, אך ברוב המקרים היא איננה נבחנת בהיבטים השמאיים שלה, לעניין תביעות פיצויים שעלולות להתגבש בתוכניות.
נורית ג'רבי: במספר פסקי דין ובהחלטות שהתקבלו במשרד הפנים, הנושא של התייחסות שמאית, תופס מקום נכבד.
נורית ג'רבי: רצינו להציע להרחיב את הדיון בנושא הזה ולהוסיף שהוועדה מבקשת לבחון בהצעת החקיקה גם נספח שמאי.
משה גפני: האם אתם תומכים בהצעת החוק הזו?
נורית ג'רבי: אנו תומכים בהצעת החוק הזו.
נורית ג'רבי: מר אשר שולמן ואנוכי שחברים בשני האיגודים, מונינו על ידי איגוד מהנדסי ערים ועל ידי לשכת השמאים להציג את הנושא בפני דינה רצ'בסקי.
נורית ג'רבי: במכתב שקיבלנו בעקבות פגישה עם האדריכלית רצ'בסקי, היא אומרת: "בפגישה הצגתי בפניכם את עמדתי ולפי הנושא הזה הינו בראש ובראשונה נושא לשיקול דעתן של הוועדות המקומיות לתכנון ובנייה, וספק רב אם יש לקבוע חובה לעניין זה לכל תוכנית ותוכנית.
נורית ג'רבי: כמו כן ציינתי כי פרט לבקשה שהעלתם קיימות בקשות נוספות בתחומים שונים, לחייב תוכניות בהכנת נספחים בתחומים שונים כגון תחבורה".
נורית ג'רבי: אנו חושבים כי כאשר דנים בנושא התחבורתי, מן הראוי לדון גם בנושא של נספח שמאי.
משה עובד: את לא יכולה להשתמש בעמדה שלילית של מישהו כעילה לתמיכה בעמדתכם.
עדי צביקל: אנו מבקשים כי בסוף סעיף א' של החוק יתווסף נספח שמאי.
עדי צביקל: הטעמים לכך רבים וחשובים ביותר.
עדי צביקל: אנו הופנינו על ידי משרד הפנים ולשם כך הקריאו באוזניכם את המכתב, להעלות את הנושא במסגרת הדיון על הוספת נספח תחבורתי.
עדי צביקל: על הנושא של הנספח השמאי אנו מוכנים העביר לחברי הוועדה נייר מגובה בהמלצות ועדת לוי לתיקון חוק התכנון והבנייה, מגובה בפסיקה רבה ואף בחקיקה.
משה גפני: מר גודביץ, האם אתה בעד החוק הזה?
ישראל גודוביץ: אני בעד השכל הישר.
ישראל גודוביץ: הנושא הזה חשוב מאוד וחבל שנציג הדורות הבאים לא יושב כאן כי הוא ודאי היה מבין את זה.
ישראל גודוביץ: בעוד כמה שנים אף אחד לא יוכל לזוז בכבישים, ועל כן העניין הבטיחותי הוא מיותר לחלוטין.
ישראל גודוביץ: אני חייב לציין כי הכבישים כבר לא עומדים במעמסה של הכבישים.
ישראל גודוביץ: תסקיר השפעה סביבתית שלעיתים דורשים בוועדות, נגמר בדיוק בגבולות של הבניין.
ישראל גודוביץ: בונים פרוייקט דרום קירייה, כאשר משרד הפנים ומשרד התחבורה יודעים בוודאות כי אין כבישים המסוגלים להעביר 30,000 מכוניות.
ישראל גודוביץ: השמאים צודקים בהחלט, כיוון שלאורך הדרך יש פינויים, כאשר אחד מפיל על השני את הדברים.
ישראל גודוביץ: מנהל מקרקעי ישראל אומר הרשות המקומית אחראית לכך.
ישראל גודוביץ: הרשות המקומית אומרת כי משרד הפנים אחראי לכך.
ישראל גודוביץ: משרד האוצר אומר כי משרד התחבורה אחראי לכך.
ישראל גודוביץ: ככה לא בונים מדינה.
ישראל גודוביץ: התוכניות מציגות דבר מסוים, כאשר היזמים רוצים דבר אחר לחלוטין.
ישראל גודוביץ: אומרים כי תסקיר השפעה סביבתית עולה המון כסף, אך גם תרופה עולה המון כסף.
משה גפני: מר גודוביץ, האם לפי דעתך החוק הזה עשוי לקדם את מה שאתה מתאר כי עלול לקרות כאן?
ישראל גודוביץ: אם תסקיר השפעה סביבתית ידבר על גדרות בטיחות ומעברי חצייה, זה לא יהיה אפקטיבי.
מיכאל קליינר: מר גודוביץ, החוק מדבר על תסקיר השפעת הסביבה ובטיחות התנועה.
ישראל גודוביץ: אני חושב כי הצעת החוק צריכה להגדיר מה יכלול התסקיר על השפעה סביבתית.
אפרים וינהבר: אם תסקיר ההשפעה על הסביבה עוסק באיך לחיות, אנחנו כאן עוסקים בלחיות.
אפרים וינהבר: אנו בעד התסקיר הזה.
אפרים וינהבר: זמן ההכנה של התסקיר יכול בהחלט להיות חופף לזמן ההכנה של תסקיר ההשפעה על הסביבה.
אפרים וינהבר: אין פה תוספת של זמן, כיוון שהדברים נעשים במקביל.
אפרים וינהבר: הבטיחות בדרכים עדיפה על זרימת התנועה תמיד, כאשר יש התנגשות בין השניים.
אפרים וינהבר: אנו בעד נספח שמאי ובלבד שלא יעכב את הנספח החשוב הזה.
תומר גוטליפ: אני חושב כי צרך לשמור על איזשהו איזון בין הדרישה של יתר מסמכי חובה מתוכניות, לבין הרצון לקצר ולייעל את ההליכים.
תומר גוטליפ: אני הייתי בוועדת הכספים כאשר אתם במסגרת חוק ההסדרים חוקקתם את החוק של הוועדה לתשתיות לאומיות, ושם עשו הכל מהר.
תומר גוטליפ: חוק ההסדרים מבטא את המגמה של לקצר ולייעל את הליכי התכנון.
משה גפני: אני חושב כי אסור היה שהוא ידון בוועדת הכספים.
משה גפני: זה היה דבר לא תקין לחלוטין, כיוון שזה פוגע באזרחים.
משה גפני: משרד האוצר עושה זאת לאורך כל הדרך.
תומר גוטליפ: כאשר מציעים להוסיף להליך הטיפול עוד מסמכי חובה, מקשים לסיים את ההליך בפרק זמן סביר.
תומר גוטליפ: לא כל תוכנית נדרשת לתסקיר השפעת הסביבה.
תומר גוטליפ: אני חושב כי אין צורך לחייב בתסקיר, אלא ניתן להשאיר זאת לשיקול הדעת של הוועדות המחוזיות.
משה גפני: אני לא מקבל את מה שאמרת לגבי חוק ההסדרים.
משה גפני: אני חושב כי האזרחים לא נתונים לגחמות של שרי האוצר וממונים על תקציבים.
משה גפני: לאזרחים יש את הזכות המלאה לכך שיהיו חברי כנסת שיגנו עליהם מפני הדורסנות של הרוב המאיים על מפלגות כדי להעביר חוקי הסדרים משונים.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה להקריא את הצעת החוק: " בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה1965-, אחרי סעיף 261 יבוא: 261א.
מירי פרנקל-שור: (א) לא ידון מוסד תכנון בתוכנית מסוג התוכניות שקבע השר ולא יחליט בתוכנית כאמור, אלא אם הוכן וצורף לתוכנית תסקיר השפעה על התחבורה ועל בטיחות התנועה.
מירי פרנקל-שור: (ב) שר הפנים, לאחר התייעצות עם המועצה הארצית ועם שר התחבורה, באישור ועדת הפנים של הכנסת, יקבע בתקנות את סוגי התוכניות המחייבות הגשת תסקיר השפעה על התחבורה ובטיחות התנועה, וכללים בדבר הסמכות לדרוש הגשת תסקיר, תוכן התסקיר, הנחיות להכנת התסקיר, הגשת התסקיר והתניית מתן אישור".
דלית דרור: בנוגע לדברי השמאים, אני רוצה לומר כי הנושא הזה של נספח שמאי, הוא נושא אחר למרי ואינו שייך בהכרח לנושאים התחבורתיים.
דלית דרור: באותו אופן ניתן לדרוש כי לכל תוכנית יהיה נספח חינוך, נספח השפעה על החברה בישראל וכו'.
דלית דרור: אנו כל הזמן מקבלים מסר מהבית הזה לקצר ולייעל הליכים.
דלית דרור: במסגרת זה הוקמה אותה הוועדה לתשתיות לאומיות.
דלית דרור: הצעת החוק הזו מוסיפה שלב אשר יאריך את ההליכים בדבר שדווקא בו הבדיקה היא די משביעת רצון, כי משרד התחבורה חבר בכל ועדות התכנון.
דלית דרור: ההתייחסות לעמדת משרד התחבורה, היא התייחסות שכמוה כזכות וטו.
דלית דרור: היזם יודע כי הוא אינו יכול להתקדם מבלי שיקבל את אישור משרד התחבורה.
דלית דרור: הנושא התחבורתי בפועל מקבל את המשקל הכבד ביותר שיכול להיות.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב כי גם אם נאשר את החוק הזה, אנו לא נקדם את המצב.