GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אכרם חסון:
בזמנו היו היתרי בנייה ויכול להיות שחשבו במובנים אחרים מהמובנים של הירוקים ושל התכנון כיום כי בזמנו רשות הטבע והגנים הייתה בתחילת דרכה והפארק היה בכרמל בתחילת דרכו ואף אחד לא ידע בדיוק מה צריך לעשות.
אכרם חסון:
לשמחתי הרבה היום יש אוזן קשבת והם באים לקראת הצרכים של האוכלוסייה.
דוד אמסלם:
תודה רבה חבר הכנסת אכרם חסון.
<מנחם זלוצקי:
רציתי להוסיף נתון נוסף.
<מנחם זלוצקי:
התכנית הזאת נדונה גם במועצת גנים לאומיים ושמורות טבע וגם המועצה, לאחר שדנה ושקלה את כל הנושאים שעלו גם כאן, המליצה על ביטול האכרזה שעכשיו באה לכאן.
<מנחם זלוצקי:
דבר נוסף, אם יורשה לי.
<מנחם זלוצקי:
אנחנו מדברים על תקופה בה היו שתי רשויות, רשות שמורות הטבע ורשות הגנים הלאומיים ובאמת הפרשנות הייתה אחרת באותה תקופה.
<מנחם זלוצקי:
תבוא לכאן בפעם הבאה עוד תכנית בהר מירון.
<מנחם זלוצקי:
היום אין ספק שהעמדה המשפטית היא ברורה והיא שמגורים, כולל גם מעונות סטודנטים, הם לא אחד היעדים של גן לאומי.
<מנחם זלוצקי:
היום זה לא היה עובר, אבל אנחנו מדברים על שנות עבר.
יעל גרמן:
זה כמעט עבר עם ה-25 יחידות דיור שניסיתם להכניס לנו לפני כמה חודשים והיושב ראש עצר את זה.
דוד אמסלם:
זה היה משהו אחר.
יעל גרמן:
גם היה בהר הכרמל.
דוד אמסלם:
הוא מתכוון שזה עבר כשטח שמורה.
דוד אמסלם:
הם רצו לגרוע.
דוד אמסלם:
כאן זאת גם שמורה.
יעל כהן-פארן:
אני רוצה לוודא שהשטח שמוחלף מוכרז כגן לאומי.
<יסמין טלמון:
יוכרז.
<יסמין טלמון:
לאחר שהתכנית תאושר אפשר יהיה להכריז עליו.
<תומר רוזנר:
אפשר יהיה להכריז או שיוכרז?
יעל כהן-פארן:
צריך להגיע שוב לוועדה?
<יסמין טלמון:
הכוונה היא כמובן להכריז.
יעל כהן-פארן:
אני רוצה שנוסיף את זה.
יעל כהן-פארן:
אולי אפשר להוסיף את זה.
יעל כהן-פארן:
תראו, בניסוח של המכתב ליושב ראש הוועדה כתוב ש"יתווסף לגן הלאומי".
יעל כהן-פארן:
השאלה היא אם במונח הזה יתוסף לגן הלאומי, זה מוכרז או שאתם צריכים אחר כך להביא לנו את זה אולי מתי שהוא בעתיד ואנחנו נכריז.
יעל כהן-פארן:
אני רוצה שנגמור את הכול כאן היום.
יעל כהן-פארן:
אני מבקשת.
<יסמין טלמון:
הוועדה דנה בביטולי הכרזות.
<יסמין טלמון:
כשיש אכרזה זה לא מגיע לוועדה.
<יסמין טלמון:
האכרזה נעשית על ידי שר האוצר נכון להיום ובדרך יש התייעצות עם שרים ועם עוד גורמים, לפני האכרזה.
<יסמין טלמון:
הכוונה כמובן היא לאשר את התכנית עם השטח שמיועד לגן לאומי ולאחר אישור התכנית ללכת למסלול של האכרזה.
<מנחם זלוצקי:
אני רוצה להוסיף עוד דבר.
<מנחם זלוצקי:
בדיון שהיה במועצת גנים, אחת ההחלטות שהמועצה קיבלה הייתה להמליץ לאכרזה את השטח הזה כי זה צריך גם לקבל את האישור.
דוד אמסלם:
ההערה של חברת הכנסת פארן היא הערה נכונה וטובה.
דוד אמסלם:
אנחנו רוצים ליצור כאן הכרה בטוחה.
דוד אמסלם:
זאת אומרת, כמו שאמרנו, אם גורעים מכאן, מוסיפים משם.
דוד אמסלם:
אנחנו כאן בעצם גורעים אבל אם היינו יכולים גם להוסיף, באותה נשימה היינו גם מוסיפים.
דוד אמסלם:
שלא יקרה מצב שאנחנו גורעים ולא מוסיפים.
דוד אמסלם:
לכן אנחנו נתנה את הגריעה באכרזה.
<יסמין טלמון:
טוענים שיש בעיה חוקית לעשות את זה.
<יסמין טלמון:
חוק שמורות טבע וגנים לאומיים קובע גם את המסלול של האכרזה וגם את המסלול של ביטול האכרזה.
דוד אמסלם:
לא התכוונתי.
<יסמין טלמון:
החוק אומר שאי אפשר לשנות את הייעוד למשהו אחר מגן לאומי עד שלא מבטלים קודם את האכרזה ולכן התכנית הזאת שראיתם אותה עכשיו היא לא יכולה להתאשר עד שלא תבוטל קודם כל האכרזה.
יעל כהן-פארן:
נעשה את זה הפוך.
יעל כהן-פארן:
תביאו לנו את האכרזה ואז נאשר לכם את התכנית.
<מנחם זלוצקי:
זה באותה תכנית.
<יסמין טלמון:
מהצד השני, בסעיף שעוסק איך מכריזים, אחד התנאים הבסיסיים לאכרזה הוא אישור תכנית.
<יסמין טלמון:
לכן אנחנו במסלול מובנה של מה קודם ומה אחר כך.
<יסמין טלמון:
אנחנו חייבים קודם לבטל את האכרזה ואחר כך לתת תוקף לתכנית, לאשר אותה, ורק אחרי שהיא מאושרת אנחנו יכולים ללכת לאכרזה.
<ברוך מרזן:
כל התניה נוספת שתתקבל כאן, תעכב את התהליך.
דוד אמסלם:
אל תיכנס לשם.
<ברוך מרזן:
יש הסכם חתום.
<תומר רוזנר:
זה לא קשור אליכם.
דוד אמסלם:
אתן תומכות?
יעל גרמן:
כן.
יעל כהן-פארן:
השאלה היא איך מכניסים את ההתניה.
<תומר רוזנר:
זה יהיה תנאי באכרזה.
דוד אמסלם:
הצד של הפרוצדורה פחות חשוב לי.
דוד אמסלם:
יכול להיות שצריך קודם כאן ואחר כך שם.
דוד אמסלם:
אני מכיר את כל הסיבוכים.
דוד אמסלם:
בהחלטה שלנו אנחנו בעצם מתנים את ההחלטה, מאשרים את האישור כמובן אחרי ששמענו אתכם ואנחנו מבקשים שזה יהיה, כמו שאמרתם, אחד תמורת אחד.
<תומר רוזנר:
בתנאי שעם אישור התכנית, השר יכריז על החלק הנותר.
דוד אמסלם:
צריך להקריא את הצו?
דוד אמסלם:
הצו לפניכם?
<יסמין טלמון:
אין לי אותו כאן.
דוד אמסלם:
לא שלחתם את הצו?
דוד אמסלם:
אולי מישהו יכול לפקסס לך אותו.
<תומר רוזנר:
צריך להקריא את הצו.
<תומר רוזנר:
אתם פעם ראשונה כאן?
<יסמין טלמון:
נכון.
<יסמין טלמון:
זה מוזר.
<יסמין טלמון:
אין לי כאן את הצו.
<יסמין טלמון:
אנחנו מכינים את הצו אחרי שאנחנו עוברים את כל המהלך ומקבלים את כל האישורים מכולם, כאשר חלק מהם זה אתם.
דוד אמסלם:
יש כאן הליך פורמלי שצריך להקריא את הצו כדי לדעת על מה, גוש, חלקה, משהו.
דוד אמסלם:
יש איזשהו נוסח משפטי שאני צריך להקריא אותו לוועדה.
דוד אמסלם:
אחרי שהבנו את הכול, עכשיו אנחנו הולכים לקטע הפורמלי.
דוד אמסלם:
אני צריך להקריא משהו ולהביא את זה בפני חברי הוועדה להצבעה.
<תומר רוזנר:
יש אישור עקרוני ואחר כך תבואו שוב עם הצו.
דוד אמסלם:
להצבעה בלי דיון?
<תומר רוזנר:
הקראה והצבעה.
<יסמין טלמון:
בדרך כלל אנחנו מכינים את הצו אחרי.
<תומר רוזנר:
תמיד אתם מביאים את הצו.
דוד אמסלם:
אם יש לכם עכשיו ואתם יודעים לקבל את זה אפילו בווטסאפ ולהביא אלי ואני אקריא.
<יסמין טלמון:
זה לא מוכן.
דוד אמסלם:
אם כן, אנחנו נאשר את הבקשה.
<פיאד טמיש:
אדוני יאשר את התכנית עצמה.
<תומר רוזנר:
זה לא כך.
<תומר רוזנר:
אלה לא אלתורים כאן.
<פיאד טמיש:
לא את התכנית עצמה אלא נקריא.
<תומר רוזנר:
זה לא עובד.
<תומר רוזנר:
אין אלתורים בדברים האלה.
<פיאד טמיש:
אני ממשרד המשפטים.
<פיאד טמיש:
אולי אפשר להקריא את הנתונים.
<תומר רוזנר:
אי אפשר.
<יסמין טלמון:
אני אקריא משהו שאולי הוא יעזור לקבל את ההחלטה בצורה הנכונה.
<יסמין טלמון:
על פי סעיף 26 לחוק גנים לאומיים ושמורות טבע, ביטול האכרזה על שטח או חלק משטח מגן לאומי או משמורת טבע כפוף להסכמת השר להגנת הסביבה, המועצה לגנים לאומיים ושמורות טבע, הרשות המקומית ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
<תומר רוזנר:
זה תיקון של החוק, עד כמה שאנחנו יודעים.
<תומר רוזנר:
זה לא הצו.
<תומר רוזנר:
אנחנו צריכים את הצו.
דוד אמסלם:
אני מסכם.
דוד אמסלם:
הוועדה מאשרת באופן עקרוני את הנושא.
דוד אמסלם:
התקיים דיון בנושא השטחים המתווספים והנגרעים.
דוד אמסלם:
היות ולא היה לנו צו פורמלי שקיבלנו מכם, אני אביא את הנושא רק להקראה והצבעה.
דוד אמסלם:
אני יכול להביא את זה גם בפגרה?
<תומר רוזנר:
ודאי.
דוד אמסלם:
ברגע שאתם תביאו את זה בפנינו, בהזדמנות הראשונה אני אביא את זה רק להקראה והצבעה באופן מידי.
דוד אמסלם:
אני מתפלא שלא באתם עם זה, אבל בסדר.
<יסמין טלמון:
זה אף פעם לא נדרש.
<יסמין טלמון:
באף דיון קודם זה לא נדרש.
<תומר רוזנר:
תמיד נדרש.
<מנחם זלוצקי:
זה רק אישור הוועדה.
<מנחם זלוצקי:
כרגע קראנו את החוק.
<מנחם זלוצקי:
זאת לא הכרה.
<תומר רוזנר:
אתם רוצים לראות את הפרוטוקול?
<תומר רוזנר:
אנחנו ודאי דורשים את זה בכל חקיקת משנה, בוודאי בצווים מהסוג הזה.
<יסמין טלמון:
אני יכולה לומר שאת השיעור קיבלנו כרגע.
<יסמין טלמון:
מעכשיו והבא תמיד יהיה כאן צו.
<תומר רוזנר:
זה לא חדש.
דוד אמסלם:
יש לנו כאן את תומר שמלווה את הוועדה זמן רב.
דוד אמסלם:
אני נמצא כאן שנה אבל הוא מלווה אותה זמן יותר ארוך והוא יודע מה הוא אומר.
דוד אמסלם:
סגרנו את הסיפור.
דוד אמסלם:
ברוך יכול להיות רגוע.
דוד אמסלם:
בסוף ההליך הפורמלי, צריך להקריא משפט והחברים צריכים להצביע עליו.
דוד אמסלם:
אני לא יודע מה להקריא להם.
דוד אמסלם:
אני לא יכול להגיד להם שיש איזה גן לאומי ליד חיפה ולכן בואו נצביע עליו.
דוד אמסלם:
אנחנו צריכים נוסח.
דוד אמסלם:
יש איזשהו הליך שאני צריך להקריא להם גוש, חלקה, משהו יותר ספציפי.
<יסמין טלמון:
גושים וחלקות אפשר.
<תומר רוזנר:
כבר הסברנו שלא.
דוד אמסלם:
תומר כבר מתרגז.
<תומר רוזנר:
כי כבר שואלים את אותה שאלה עשר פעמים.
דוד אמסלם:
בדרך כלל הוא לא אוהב ששואלים אותו את אותה שאלה שלוש פעמים.
דוד אמסלם:
פעמיים, איכשהו הוא עונה, אבל בפעם השלישית הוא מאבד את הסבלנות.
דוד אמסלם:
תביאו לי את הצו ואני מבטיח לכם שברגע שאתם מביאים לי, בהזדמנות הראשונה שיש לוועדה, אני אקריא את הצו ונצביע עליו.
דוד אמסלם:
עשינו שמיניות באוויר לקיים את הדיון הזה לפני היציאה לפגרה בגלל ברוך.
דוד אמסלם:
היום יש דברים אחרונים לסגור לפני היציאה לפגרה.
דוד אמסלם:
זה היום האחרון שלנו ואכן עשינו מאמץ גדול לסיים את זה היום.
דוד אמסלם:
רק היום עמדו לנו על הפרק שלוש אכרזות אבל דנו רק בזאת כי היה חשוב לי לקדם אותה.
<יסמין טלמון:
הצו יישלח היום.
דוד אמסלם:
יש לנו דיון בשעה 10:30 ואני מעריך שהוא ייקח לפחות חצי שעה.
דוד אמסלם:
תנסו לארגן לי את הצו.
דוד אמסלם:
זה לא חייב להיות מודפס בעשרה העתקים אלא אפילו משהו ידני שאוכל להקריא אותו ואז אני אנסה לסגור את זה אפילו בשעה הקרובה.
<יסמין טלמון:
בסדר.
<יסמין טלמון:
ננסה להעביר כמה שיותר מהר.
דוד אמסלם:
שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד אמסלם:
הנושא: 1.
דוד אמסלם:
תקנות היערות (עצים שהובלתם טעונה רישיון) (הוראת שעה), התשע"ז-2016.
דוד אמסלם:
2.
דוד אמסלם:
תקנות היערות (רישיון כריתה לעצי הדר ועצי אבוקדו)(הוראת שעה), התשע"ז-2016.
דוד אמסלם:
לפני שנשמע את משרד החקלאות ואיכות הסביבה, מבחינתי, אני מחלק את הנושא לשני חלקים.
דוד אמסלם:
החלק הראשון – החלק של הצווים.
דוד אמסלם:
הנושא מבחינתי בא לסגור או לפחות לפתור את סוגיית הגדמים מישראל לרשות הפלסטינית.
דוד אמסלם:
הנושא השני – הטיפול ברשות הפלסטינית ובמפחמות עצמם ובכניסת הפחמים למדינת ישראל.
דוד אמסלם:
בנושא הזה אני מקיים דיון נפרד - לדעתי יהיה בעוד כשבועיים.
דוד אמסלם:
בעצם, אני מקיים היום את הדיון לגבי הנושא של התקנות מפני שהבנתי שהן כבר סגורות ומוכנות אז לא היה טעם לחכות ולהביא את כל הנושא במכלול אחד, ולכן, הייתי מבקש ממשרד החקלאות לקרוא את התקנות ולהתייחס אליהן.
<דפנה גוטנברג:
תקנות היערות (רישיון כריתה לעצי הדר ועצי אבוקדו)(הוראת שעה), התשע"ז - 2016 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 15א ו- 26 לפקודת היערות (להלן – הפקודה), לאחר התייעצות עם השר להגנת הסביבה, ולעניין תקנה 6 - באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת לפי סעיף 15א לפקודה ולפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז - 1977, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות 1.
<דפנה גוטנברג:
בתקנות אלה - "גידול חקלאי" –גידול של תוצרת צמחית ; "מגדל" – מי שעוסק בגידול עצים במטע חקלאי לצורך מכירת תוצרתם; "מטע חקלאי" – יחידת ייצור חקלאית המאופיינת בגידול חקלאי אחיד שנשתל בקרקע חקלאית לצורך שיווק התוצרת המתקבלת ממנה; "תקנות ההובלה" – תקנות היערות (עצים שהובלתם טעונה רישיון – הובלת עצי הדר ועצי אבוקדו או חלקיהם)(הוראת שעה), התשע"ז – 2016.
<דפנה גוטנברג:
בקשה למתן 2.
<דפנה גוטנברג:
(א) מגדל יגיש בקשה לרישיון לכריתה של עץ בוגר מסוג הדר או אבוקדו שגדל רישיון לכריתת במטע חקלאי, תוגש לפקיד היערות, על גבי טופס הערוך לפי הנוסח שבתוספת עצי הדר הראשונה אשר ותכלול את הפרטים הבאים: ועצי אבוקדו (1) שם המגדל ומספר תעודת הזהות שלו פרטי המגדל; (2) כתובת המגדל; (3) מיקום המטע החקלאי; (4) פרטי העצים המיועדים לכריתה ובכלל זה מין העצים, תמונות העצים ושנת נטיעתם; (5) מועד הכריתה המתוכנן; (6) השימוש המתוכנן במטע לאחר הכריתה; (7) השימוש המתוכנן בעצים לאחר הכריתה ואסמכתאות המאמתות אותו; (8) אם השימוש המתוכנן הוא ריסוק בשטח המטע, יצורף הסכם תקשרות עם בעל המקצוע שעתיד לבצע את הריסוק; (89) אם השימוש המתוכנן דורש פינוי משטח המטע החקלאי תצורף בקשה לרישיון הובלה לפי תקנות ההובלה הפקודה וכן הסכם עם האתר הקולט; (910) הסיבות לכריתה.
<דפנה גוטנברג:
(ב) ראה פקיד יערות אזורי כי הטיפול בבקשה מחייב מידע נוסף, רשאי הוא, בכל עת עד להחלטתו בבקשה, לדרוש מהמבקש כי ימסור לו את המידע הדרוש לו, וכן רשאי הוא לדרוש כי תוצג בפניו חוות דעת מומחה בעניינים עליהם יורה.
<דפנה גוטנברג:
מתן רישיון כריתה 3.
<דפנה גוטנברג:
(א) פקיד היערות רשאי לתת רישיון כריתה של עץ בוגר מסוג הדר או לעץ הדר או אבוקדו אבוקדו, לאחר ששקל את השיקולים בסעיף 15א(א) לפקודה ואם שוכנע כי השימוש המתוכנן בעץ לאחר הכריתה הוא אחד מאלה: (1) ריסוק במטע החקלאי שבו גדל העץ, או שימוש מועיל אחר בשטח המטע החקלאי שאינו דורש את פינוי העץ; (2) פינוי לאתר טיפול, איסוף או מיתקן לשם ריסוק, שימוש להפקת אנרגיה או כל שימוש מועיל אחר, ובלבד שיעד הפינוי הוא יעד שאושר לפי תקנה 4(ב) לתקנות ההובלה.
<דפנה גוטנברג:
.
<דפנה גוטנברג:
(ב) רישיון כריתה כאמור יינתן למגדל על גבי טופס הערוך לפי הנוסח שבתוספת השנייה ויכלול את הפרטים הבאים: (1) מספר רישיון; (2) פרטי מבקש בעל הרישיון; (3) פרטי העצים המיועדים לכריתה; (4) מועד הכריתה; (5) השימוש של העצים; (6) אם השימוש המתוכנן דורש פינוי משטח המטע החקלאי כאמור בסעיף (א)(2) – יעד הפינוי, כפי שנקבע ברישיון ההובלה שיצורף לרישיון הכריתה; קיבל פקיד היערות בקשה לרישיון הובלה נוסף או חלופי, לאחר מתן רישיון הכריתה, ומצא כי הבקשה עומדת בתנאים שנקבעו לפי תקנות אלה, יעדכן את רישיון הכריתה.
<דפנה גוטנברג:
(ג) פקיד היערות רשאי לקבוע תנאים נוספים ברישיון להבטחת ביצוע הכריתה לפי הוראות הפקודה ותקנות אלה.
<דפנה גוטנברג:
ביטול או התלייה 4.
<דפנה גוטנברג:
פקיד היערות רשאי, לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את של רישיון טענותיו, לבטל את הרישיון או להתלותו, בהתקיים אחד מאלה: (1) הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי; (2) הרישיון ניתן בניגוד לתנאים הקבועים בתקנות אלה, ובלבד שבהחלטה על ביטול או התלייה של רישיון מסיבה זו, יינתן משקל הולם .
<דפנה גוטנברג:
לאפשרות שבעל הרישיון הסתמך על מתן הרישיון ושינה את מצבו בעקבות זאת.
<דפנה גוטנברג:
פטור מנטיעה 5.
<דפנה גוטנברג:
כריתת עץ מסוג הדר או אבוקדו שגדל במטע חקלאי, ואשר ניתן לה רישיון לפי חלופית או תשלום תקנות אלה תהיה פטורה מנטיעה חלופית ומתשלום היטל כספי, אם מתוכננת היטל כספי נטיעה, שתילה או זריעה של גידול חקלאי אחר או שהמטע החקלאי נמצא נגוע במחלה המחייבת כריתתו.
<דפנה גוטנברג:
פטור מאגרה 6.
<דפנה גוטנברג:
בקשה לרישיון כריתה של עץ מסוג הדר או אבוקדו שגדל במטע חקלאי פטורה מתשלום אגרה.
<דפנה גוטנברג:
7.
<דפנה גוטנברג:
הוראות תקנות היערות 1926 לא יחולו על כריתה לפי תקנות אלה.
<דפנה גוטנברג:
דיווח לכנסת 8.
<דפנה גוטנברג:
השר ידווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, מדי שנה, באחד בינואר ובאחד ביולי, על יישום הוראות תקנות אלה, לרבות על רישיונות שניתנו מכוחן ועל פעולות שנעשו לצורך אכיפתן.
<דפנה גוטנברג:
תחילה ותוקף 9.
<דפנה גוטנברג:
(א) תחילתן של תקנות אלה 45 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).
<דפנה גוטנברג:
(ב) תוקפן של תקנות אלה חמש שנים מיום התחילה.
דוד אמסלם:
מה לגבי הסנקציות, זה לא בתקנות?
דוד אמסלם:
זה בפקודה.
<תומר רוזנר:
אני אענה.
<תומר רוזנר:
בפקודת היערות יש הוראה שמי שעובר, מי שכורת שלא כדין, בעצם לא ביקש רישיון וכו', הוא עובר עבירה, יש על זה גם עבירות מנהליות, זאת אומרת, זה כבר קיים – שכריתה שנעשית שלא כדין יש עליה גם עבירה פלילית שאפשר להגיש נגדו כתב אישום, אפשר גם להגיש נגדו מה שנקרא דוח מנהלי, כאילו רפורט – קנס מנהלי.
דוד אמסלם:
מהן הקנסות?
<חגי שניר:
קנס על כריתה ללא רישיון הוא 7,500 שקלים לעץ.
דוד אמסלם:
7,500 שקלים לעץ.
דוד אמסלם:
ואם הוא קיבל את הרישיון על בסיס מידע שגוי או מידע כוזב - אז הוא קיבל רישיון ונניח הוביל אותו למקום אחר.
דוד אמסלם:
אני אתן דוגמה, נניח שהמטע יש לו מחלות והוא צריך לכרות אותו, אתה נותן לו רישיון והוא מספר לך שהוא מפנה אותו למקום X, ובסופו של דבר הוא לוקח אותו למקום Y, כאילו הכריתה נעשתה בסדר, כל התהליך הוא מלכתחילה בטל.
שולי מועלם-רפאלי:
הרישיון הוא כאילו מתחילתו ועד סופו.
<תומר רוזנר:
הרישיון יהיה מותנה בתנאי.
<תומר רוזנר:
המגדל שרוצה לכרות צריך להגיד מה הוא רוצה לעשות עם העצים.
<תומר רוזנר:
הוא יכול להגיד, אני רוצה להשתמש בהם בתחום המטע שלי, אני מרסק אותם, אני לא יודע מה אני עושה איתם, או אני מוביל אותם החוצה.
<תומר רוזנר:
יגיד לו פקיד היערות, התנאי שלי לכריתה שאתה תעמוד במה שאמרת – שאתה תפנה אותם למקום זה או למקום אחר, זה יהיה תנאי ברישיון.
<תומר רוזנר:
אם בעצם הוא כורת ולא פועל לפי תנאי הרישיון שניתן לו, כאילו לא קיבל רישיון.
<תומר רוזנר:
כלומר, הוא הפר את תנאי הרישיון, ולכן הוא כאילו כרת שלא כדין.
דוד אמסלם:
בכל מקרה אתה אומר, תומר, שגם אם הוא לא קיבל רישיון – זאת אומרת, בכל נקודה בהליך ברגע שהוא מפר אותה לכאורה אנחנו חוזרים לזה שבטל לו הרישיון ואז - - -
<תומר רוזנר:
לא בטל לו הרישיון, הוא פעל בניגוד לרישיון.
דוד אמסלם:
כן, פעל בניגוד לרישיון, ואז בעצם הקנס הוא 7,500 שקלים על כל עץ.
<תומר רוזנר:
הקנס המנהלי.
<זיו דשא:
לנוטע יחיד, זה לא על עץ.
<זיו דשא:
לנוטע יחיד, אם יש לו מטע, יקבל על כל עץ - - -
<חגי שניר:
הקנס המנהלי לא מבחין בין מטע לבין עץ - - -
<זיו דשא:
לא, לא מבחין בין מטע לעץ.
דוד אמסלם:
זה לכל עץ או לכל המטע?
<חגי שניר:
לכל עץ.
<חגי שניר:
היום גם כאשר מישהו כורת ארבעה עצי אורן ללא היתר, הוא יקבל 7,500 כפול 4.
<חגי שניר:
אם הוא כרת 20 עצי מטע, זה יהיה 20 עד המגבלה המקסימלית שזה 60 אלף שקל בפקודה.
<צביקה גנדלמן:
אז יהיה עץ כפול 7.5 גם במטע אבוקדו.
<צביקה גנדלמן:
מה לגבי הובלה - המוביל.
<תומר רוזנר:
אנחנו עוד לא שם.
<דפנה גוטנברג:
אבל יהיה לנו.
<דפנה גוטנברג:
יש תקנות שכבר נכתבו.
<זיו דשא:
חלק מהעבודה החקלאית - - - גם אתה צריך היתר - - - - - - מכיר את עבודת החקלאים, צריכים לעקור עץ - לזה הוא צריך גם היתר עץ של משמש, או עץ של אבוקדו?
<זיו דשא:
כל מה שנאמר פה זה נכון ואני בעד, אבל צריך לראות שלא יוצרים מצב אבסורדי שהחקלאי רוצה לעקור עץ אז הוא צריך לרוץ לקבל היתר.
<זיו דשא:
היום צריך לקבל היתר על כל עץ שהוא עוקר?
דוד אמסלם:
זה המצב היום.
דוד אמסלם:
יש סוגי עצים מפורטים בחוק, דרך אגב, גם עצים רגילים לא של פרי.
דוד אמסלם:
גם פיקוס אצלך בגינה, אתה רוצה לעקור אתה צריך לבקש רישיון.
<זיו דשא:
רק אבוקדו והדרים.
<תומר רוזנר:
על פי המצב המשפטי הקיים, כל עוד לא הותקנו תקנות אחרות, כל עץ בוגר שקוטרו מעל קוטר מסוים וגובהו מעל גובה מסוים, כריתתו טעונה רישיון.
<תומר רוזנר:
לשר יש סמכות לפטור עצים מסוימים, הוא עוד לא הפעיל את הסמכות הזאת.
<תומר רוזנר:
השר יכול להתקין תקנות, לתת פטור לעצים מסוימים.
<תומר רוזנר:
גונבה שמועה לאוזניי שלגבי עצי מטע שוקל השר לתת פטור, אבל כרגע אין פטור.
<חדווה יחזקאלי:
כבוד היושב ראש, אני משמשת גם כסגנית יו"ר איגוד ערים לאיכות הסביבה.
<חדווה יחזקאלי:
אנחנו הגשנו נייר מסודר על התייחסות האיגוד לנושא של הכריתה.
<חדווה יחזקאלי:
ברור הוא שיש בעייתיות בחלוקת האחריות בין המגדל למוביל.
<חדווה יחזקאלי:
בנקודה הזו צריך - - -
דוד אמסלם:
חדוה, את מתחילה את הדיון, הרי אני מתעסק עם זה שנה.
דוד אמסלם:
ברוכה הבאה.
<חדווה יחזקאלי:
יש לנו כאן את כל - - -
דוד אמסלם:
חדווה, אנחנו מדברים על זה שנה, אנחנו ביקשנו לקשור את האירועים.
<חדווה יחזקאלי:
אבל מתברר שאכיפה ככל שהיא תהיה היא איננה אכיפה.
דוד אמסלם:
אנחנו נגיע גם לזה.
דוד אמסלם:
הערות לגבי התקנות.
<תומר רוזנר:
לגבי תקנה 2 ו-3 - לגבי השימושים שצריך לציין המגדל ופקיד היערות, אנחנו מבקשים להוסיף את המלה "כדין", "שימוש כדין", זאת אומרת, שלא יהיה מצב שבו הוא יגיד שהשימוש המועיל שהוא רוצה לעשות זה לשרוף את זה, שזה ספק אם זה שימוש כדין, אבל אני לא רוצה לקבוע מסמרות בעניין, אבל צריך שיהיה שימוש כדין.
<חגי שניר:
מה המשמעות של זה?
<תומר רוזנר:
אם הוא יגיד לכם שהוא רוצה עכשיו לעשות שריפה בחצר - אתם תחליטו.
<תומר רוזנר:
אם זה לא אסור, זה מותר.
דוד אמסלם:
אם הוא רוצה להקים מפעל פחמים במדינת ישראל אז לא.
דוד אמסלם:
קודם כל, כל שימוש שאתה נותן זה שימוש כדין בוודאי, זה טריוויאלי, הוא רק מדגיש את זה.
<תומר רוזנר:
כדי להדגיש את זה, זה צריך להיות שימוש כדין.
<חגי שניר:
כלומר, מבחינתך, תומר, כל שימוש שהוא לא אסור – מותר.
<תומר רוזנר:
וודאי.
<תומר רוזנר:
כל שימוש שהוא לא אסור בחוק.
<תומר רוזנר:
אתן לך דוגמה, אני לא קובע מסמרות בעניין זה, אבל אם שריפת העצים במטע גורמת למפגע סביבתי, ייתכן שזה אסור, אני לא יודע, זה צריך לבדוק.
<תומר רוזנר:
או אם הוא רוצה לעשות פחמים.
<תומר רוזנר:
עכשיו הוא החליט שהוא יעשה את המפחמה אצלו בחצר, אז כנראה שהוא צריך רישיון עסק בשביל זה, אני לא יודע, צריך לבדוק את זה.
<תומר רוזנר:
אבל כל עוד שימוש שהוא לא אסור הוא מותר.
<תומר רוזנר:
לכן אנחנו מבקשים להוסיף גם בתקנה 2 וגם בתקנה 3 איפה שנקבע לגבי השימוש, שהשימוש יהיה כדין גם ב-2 וגם ב-3.
<תומר רוזנר:
תקנה 4 – בעצם אנחנו חושבים שהיא מיותרת, כי היא עלולה לעורר קשיים בהבנת התקנות.
<תומר רוזנר:
יכול להשתמע ממנה משהו שאני חושב שמשרד החקלאות לא מתכוון אליו שרק אותו פקיד יערות שנתן את הרישיון הוא זה שיכול לבטל אותו.
<תומר רוזנר:
אני חושב שיש לנו הוראות כלליות בחוק הפרשנות שמאפשרות טיפול והתליה של כל דבר באותה דרך שבה הדברים ניתנו.
<תומר רוזנר:
משרד החקלאות יכול לקבוע הוראות איך עושים ביטול של דברים.
<תומר רוזנר:
אני חושב שאפשר לוותר על התקנה הזאת, אם מתעקשים על זה, אני כמובן לא מתנגד.
<חיים געש:
למה זה מפריע לך שזה פה?
<תומר רוזנר:
כי עלול להשתמע מזה – הכוונה שאנחנו הבנו שרוצים להסיק בעניין הזה, שפקיד יערות בכיר יותר יבוא ויראה מצב שבו יש - - -
<דפנה גוטנברג:
לא בהכרח, גם הוא עצמו.
<תומר רוזנר:
בסדר, זה הדין כאילו, זה לא משהו שחדש.
<תומר רוזנר:
אני חושב שזה רק עלול להגביל יותר ממה שהדין הכללי מאפשר.
<תומר רוזנר:
זה מה שאני מנסה לומר.
דוד אמסלם:
דרך אגב, מה שאומר תומר, הרי גם היום יש לנו את פקודת היערות.
דוד אמסלם:
גם היום יש לך הליך שימוע כזה.
<חגי שניר:
לא מעוגן בפקודה.
<תומר רוזנר:
גם בחוק הפרשנות.
דוד אמסלם:
אז אתה רוצה לעגן את זה פה.
דוד אמסלם:
מבחינתי זו שאלה טכנית.
דוד אמסלם:
זה מבחינתי הליך טכני, שב עם תומר, סגור את הפינה הזאת, אין לי בעיה עם זה.
<חגי שניר:
אני לא חושב שהוא טכני, דודי.
<תומר רוזנר:
אני לא מתנגד.
<תומר רוזנר:
אני רק אומר שזה עלול להשתמע - אני אומר את זה יותר מדיי לאוזניה של היועצת המשפטית שלכם, שזה עלול להשתמע שזה דווקא מגביל יותר מאשר הדין הכללי שמאפשר ביטול.
דוד אמסלם:
הוא אומר ששם יש לך מרחב מחייה הרבה יותר גדול מאשר פה.
<תומר רוזנר:
הרבה יותר גדול, נכון.
<תומר רוזנר:
למשל, רק דוגמה מתוך הקריאה שנאמרה פה.
<תומר רוזנר:
נאמר פה מידע שגוי או כוזב, אבל לא נאמר פה על מידע חלקי.
<תומר רוזנר:
אם הוא מידע חלקי, אז הוא לא שגוי והוא לא כוזב.
<תומר רוזנר:
יש בדין הכללי עילות ברורות לביטול רישיון שניתן במצבים שהוא ניתן שלא כדין, או שהוא ניתן בטעות, או שהוא ניתן על יסוד דברים כאלה.
<תומר רוזנר:
אני ממליץ לכם לוותר על הסעיף הזה בכלל.
<תומר רוזנר:
אבל אם אתם מתעקשים – ההחלטה היא שלכם.
דוד אמסלם:
תשבו עם תומר.
דוד אמסלם:
תחליטו.
דוד אמסלם:
הוא נתן לכם את זה כהערה לשיקול דעתכם – זה לא משהו מהותי.
דוד אמסלם:
אני רוצה להבין מבחינתי איך אנחנו קושרים את המוביל לאירוע.
<תומר רוזנר:
זה בתקנות הבאות, תקנות ההובלה.
דוד אמסלם:
זה כריתה.
דוד אמסלם:
נקריא את תקנות ההובלה, ולאחר מכן נדבר על הכול.
<תומר רוזנר:
אני מבין שגם בטפסים כפי שהוגשו לוועדה יש מספר שינויים, רק תקריאי את השינויים.
<דפנה גוטנברג:
תהליך הכריתה.
<דפנה גוטנברג:
סעיף 3.
<דפנה גוטנברג:
השימוש המתוכנן בעצים, הוספה רובריקה שצריך יהיה להתייחס אליה שמתייחסת לנושא של שימוש אחר בשטח המטע החקלאי שאינו דורש פינוי עצים בשטח המטע, ככל שיש כזה לציין אותו בצורה מפורטת.
<דפנה גוטנברג:
סעיף 4.
<דפנה גוטנברג:
מסמכים ואישורים נדרשים: יש פה תיקוני ניסוח, אני אקריא אותם.
<דפנה גוטנברג:
פתרון קצה יש לצרף אישור, ואז יש לנו סעיפים.
<דפנה גוטנברג:
הסעיף הראשון – בקשה לרישיון הובלה – "לפי תקנות ההובלה של העצים או הגדמים".
<דפנה גוטנברג:
"ריסוק ופיזור בשטח – יש לצרף הסכם עם בעל המקצוע המבצע את הריסוק", כפי שהוספנו את הדבר בתקנות עצמן.
<דפנה גוטנברג:
הסעיף האחרון באותו סעיף על סעיף קטן "שימוש אחר בשטח המטע החקלאי שאינו דורש פינוי העצים משטח המטע", אז יש לפרק אותו.
<דפנה גוטנברג:
בתוספת השנייה יש תיקון בכותרת: רישיון לכריתת עצי אבוקדו ועצי הדר.
<דפנה גוטנברג:
בסעיף 3 לאותו תוספת – תנאי הכריתה: הסעיף הראשון – "הובלה של העצים הגדמים למקום שאישר פקיד היערות, כפי שנקבע ברישיון ההובלה המצורף לרישיון זה".
<דפנה גוטנברג:
אלה התיקונים מבחינת הניסוח של הטופס.
דוד אמסלם:
נעבור לתקנות ההובלה.
<דפנה גוטנברג:
תקנות היערות (עצים שהובלתם טעונה רישיון - הובלת עצי הדר ועצי אבוקדו או חלקיהם) (הוראת שעה) התשע"ו – 2016 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 15(א) ו-26 לפקודת היערות (להלן – הפקודה) ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת לפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז - 1977 (להלן – חוק העונשין) אני מתקין תקנות אלה: הגדרה 1.
<דפנה גוטנברג:
בתקנות אלה – "מגדל" – מי שעוסק בגידול עצים במטע חקלאי לצורך מכירת תוצרתם; "מטע חקלאי" – יחידת ייצור חקלאית המאופיינת בגידול חקלאי אחיד שנשתל בקרקע חקלאית לצורך שיווק התוצרת המתקבלת ממנה.
<דפנה גוטנברג:
עצים בוגרים 2.
<דפנה גוטנברג:
הובלתו של עץ בוגר מסוג הדר או אבוקדו שגדל במטע חקלאי, וכן הובלת גזעים וגדמים שהובלתם טעונה של עץ בוגר כאמור טעונה רישיון.
<דפנה גוטנברג:
רשיון הגשת בקשה לרישיון הובלה 3.
<דפנה גוטנברג:
(א) מגדל יגיש בקשה לרישיון להובלת עץ בוגר לפי תקנה 2 לפקיד היערות, על גבי טופס הערוך לפי הנוסח שבתוספת הראשונה ותכלול את הפרטים הבאים: (1) פרטי המגדל; (2) פרטי תוצרת העץ, לרבות סוג העץ והכמות המיועדת להובלה; (3) פרטי המוביל שהוא בעל הרכב המוביל, מספר הזהות שלו ומספר הרכב המוביל; (4) יעד הפינוי המתוכנן; לטופס יצורף הסכם או אישור של מפעיל האתר הקולט את העץ; (5) מועד ההובלה המתוכנן.
<דפנה גוטנברג:
(ב) ראה פקיד יערות כי הטיפול בבקשה מחייב מידע נוסף, רשאי הוא, בכל עת עד להחלטתו בבקשה, לדרוש מהמבקש כי ימסור לו את המידע הדרוש לו.
<דפנה גוטנברג:
מתן רישיון הובלה 4.
<דפנה גוטנברג:
(א) פקיד היערות ייתן רישיון להובלת עץ בוגר לפי תקנה 2 אם ראה כי ניתן למגדל, רישיון כריתה לפי הפקודה לגבי אותו עץ.
<דפנה גוטנברג:
(ב) פקיד היערות יקבע ברישיון את יעד הפינוי; יעד הפינוי יהיה אתר טיפול או איסוף של העץ או חלקיו, מיתקן לשם ריסוק העץ, שימוש בעץ להפקת אנרגיה או כל שימוש מועיל אחר בעץ, והכל אם השימוש המתוכנן בעץ ביעד הפינוי אינו גורם למפגע סביבתי.
<דפנה גוטנברג:
(ג) רישיון הובלה כאמור יינתן למגדל על גבי טופס הערוך לפי הנוסח שבתוספת השנייה ויכלול את הפרטים הבאים: (1) פרטי בעל הרישיון ומספר הזהות שלו; (2) מספר רישיון הכריתה; (3) מקורו של העץ; (3א) פרטי תוצרת העץ להובלה לרבות כמות העץ המותרת להובלה; (4) פרטי ההובלה; (5) יעד הפינוי, כאמור בסעיף (ב); (6) פרטי המוביל, שהוא בעל הרכב המוביל, מספר הזהות שלו ומספר הרכב המוביל; (7) מועד הפינוי.
<דפנה גוטנברג:
תנאים ברישיון 5.
<דפנה גוטנברג:
(א) קיבל מגדל רישיון הובלה לפי הוראות תקנות אלה, לא יוביל את העץ ההובלה הבוגר לפי תקנה 2 אלא לפי הוראות הרישיון.
<דפנה גוטנברג:
(ב) לא ימסור בעל הרישיון את העץ הבוגר לפי תקנה 2 ליעד הפינוי אלא אם כן קיבל אישור על מסירת העץ הבוגר כאמור מיעד הפינוי.
<דפנה גוטנברג:
(ג) המגדל ישמור את העתק הרישיון וכן אישור על קבלת העץ מיעד הפינוי לתקופה של שנה.
<דפנה גוטנברג:
(ד) פקיד היערות רשאי לקבוע תנאים נוספים ברישיון, להבטחת ביצוע ההובלה לפי הוראות הפקודה ותקנות אלה.
<דפנה גוטנברג:
ביטול או התלייה 6.