GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: אם חסרות ברכות – זה מה שאני מבין – אז אתה לא יכול למלא אותן בזמן נתון ולכן יש לך בעיה.
<דניאל סופר: אנחנו צריכים להבדיל.
<דניאל סופר: איגום זה מילה גדולה.
<דניאל סופר: יש איגום שנתי, חודשי ויומי.
<דניאל סופר: האיגום שיוסי דגן מדבר עליו הוא איגום יומי.
<דניאל סופר: הוא לא ישפיע.
<דניאל סופר: אי אפשר יהיה למלא אותו בחורף ולהשתמש בו בקיץ.
<דניאל סופר: בשביל זה צריך איגומים גדולים מאוד.
<דניאל סופר: אנחנו לא שם.
יהודה גליק: אתה יכול בכל זאת לפרט את הפתרונות שאתה כן הולך לתת באופן מיידי?
יהודה גליק: אמרת: אריאל.
דוד אמסלם: רק רגע, תן לי לנהל את הדיון.
דוד אמסלם: הוא התייחס לשלושה אלמנטים: הצינור הגדול – לא בשולחן הזה.
דוד אמסלם: בואו תדחפו את זה.
דוד אמסלם: זה פרויקט של 5 שנים.
דוד אמסלם: הוא לא מתכוון לזה.
דוד אמסלם: הוא מתכוון ליום שישי הקרוב; נושא הקידוחים – אחלה, אהלן וסהלן, מצוין; ואיך אנחנו פותרים את הנושא של האיגום.
<דניאל סופר: אני אומר עוד פעם, ברגע שיהיו לנו מקורות מים נוספים, כמו הקידוח הזה ועוד קו שאנחנו מביאים, ואת זה יוסי דגן לא ציין, שאנחנו מקווים שבקיץ בשנה הבאה הוא ייכנס לעבודה מכיוון בית אריה שיפטין, בחודש מרץ, וייכנס גם לחוצה שומרון.
<דניאל סופר: אגב, אנחנו גם מעתיקים שני קטעי קו שנמצאים היום בתוך הגדר.
<דניאל סופר: הם היו מחוץ לגדר והיום הם בתוך הגדר.
<דניאל סופר: אנחנו מעתיקים אותם אל מחוץ לגדר.
<דניאל סופר: זה יחסוך לנו עוד כ-1,500 קו"ב מים גנבות ביום.
<דניאל סופר: אנחנו מתכוננים לכך שבקיץ הזה בתחילת חודש אוגוסט יהיו לנו עוד 5,000-6,000 קו"ב ליום.
<דניאל סופר: זה יעזור לנו מאוד ויגשר על הפער שחסר לנו כבר השנה.
<דניאל סופר: בשנה הבאה נוסיף, בנוסף לקידוח הזה, עוד את הקו הזה ואת שני הקווים שיצטרפו.
דוד אמסלם: אם חסרים לך מים ביום-יום אז למה זה נובע בשיאים של ימי שישי?
<דניאל סופר: כי הצריכה לא קבועה.
<דניאל סופר: בימי שישי לפני כניסת השבת הצריכה גבוהה מאוד.
<דניאל סופר: אם הייתה לי יכולת ייצור של מים, מעבר לאיגום הקיים היה כדאי להקים עוד איגומים ואז הייתי יכול לאגם את המים ולהשתמש בהם בשיאים.
<דניאל סופר: מכיוון שאין לי יכולת ייצור, האיגום חשוב, וחשוב להקים אותו, אבל זה לא יפתור כעת את הבעיה.
דוד אמסלם: איך אתם פותרים להם את הבעיה?
<דניאל סופר: אני מסביר.
<דניאל סופר: הקידוח הזה יתחיל לעבוד בתחילת חודש אוגוסט.
דוד אמסלם: למה לא עשיתם אותו בשנה שעברה?
<דניאל סופר: עשינו אותו.
דוד אמסלם: כמה זמן אתם עובדים על הקידוח?
<דניאל סופר: שנתיים.
<דניאל סופר: הקידוח הזה היה אמור לעבוד כבר בשנה שעברה.
<דניאל סופר: לצערנו, אנחנו משיטים עכשיו מאנגליה מתקן סינון ברמה של מבצע.
<דניאל סופר: הקידוח הזה היה אמור להוציא מים טובים שיספקו מייד את צרכי האזור.
דוד אמסלם: ברשותכם, אבקש מאכרם חסון להמשיך לנהל את הדיון.
דוד אמסלם: קוראים לי לוועדת העבודה והרווחה.
<דניאל סופר: הקידוח הזה בסופו של דבר הוציא מה שקוראים בעגה עכירות.
<דניאל סופר: הוא לא מתאים למי שתייה על-פי תקנות משרד הבריאות וצריך להקים לידו מסנן.
<דניאל סופר: כל המים שייצאו מן הקידוח ייצאו החוצה דרך מסנן.
זהבה גלאון: למי הקידוח הזה ייתן מענה?
<דניאל סופר: לכולם, לכל אזור חוצה שומרון.
זהבה גלאון: באיזה אופן של חלוקה?
<דניאל סופר: באופן החלוקה שקיים היום, ואסביר.
<דניאל סופר: כל היישובים הפלסטיניים מקבלים מים על-פי הסיכום המשותף בין רשות המים לבין הרשות הפלסטינית, כל יישוב ויישוב.
<דניאל סופר: כשדיברת על קריוט, אז בקריוט אין בכלל חיבור, יש חיבור למכליות, כך זה.
<דניאל סופר: החיבור למכליות הוא כזה שאם לא מגיעים מים למכליות אז כנראה שהם לוקחים אותם ועושים עם זה ביזנס, אני לא יודע מה, אבל במכלית עצמה יש מים, יש חיבור למכליות.
<דניאל סופר: אותו דבר לגבי קוצרה.
<דניאל סופר: בקוצרה, כפי שאמר יוסי דגן, מתוך 15,000 קו"ב לחודש שאנחנו מעבירים 13,500-14,000 קו"ב נגנבים בדרך מאותם אנשים.
זהבה גלאון: כמה אתם מעבירים לברכות שחייה?
<דניאל סופר: אני לא יודע.
<דניאל סופר: אני מעביר את זה בחיבורי צרכן.
זהבה גלאון: חשבתי שאתה יודע.
זהבה גלאון: אתה יודע שמים נגנבים אז חשבתי שאולי אתה גם יודע מידע יותר מבוסס.
<דניאל סופר: מה שנגנב אני רואה בעין.
יהודה גליק: היא שואלת למה לאוכלוסייה כל-כך גדולה בשומרון יש רק ברכת שחייה אחת.
יהודה גליק: מן הראוי שהיו לפחות עוד שתיים.
אכרם חסון: חברים, בואו נתקדם, בבקשה.
אכרם חסון: ניתן את רשות הדיבור גם לנציג רשות המים.
אכרם חסון: ברשותך, אנחנו רוצים לשמוע גם אותו.
<עודד פיקסלר: אני מרשות המים.
<עודד פיקסלר: יחסי המים שלנו עם הפלסטינים מושתתים על הסכם הביניים.
<עודד פיקסלר: בהסכם הביניים התחייבו לספק 31 מיליון קו"ב.
<עודד פיקסלר: את זה עברנו כבר מזמן.
אכרם חסון: גם האוכלוסייה גדלה, עברו מאז שנים רבות.
יהודה גליק: הוא אומר שזה פי שתיים, שבמקום 30 מיליון קו"ב סופקו 70 מיליון קו"ב.
<עודד פיקסלר: מעבר לזה, בהסכם הביניים היה גם כתוב מה הם צורכי המים העתידיים של הפלסטינים.
תמר זנדברג: גם היה כתוב מתי תקום מדינה פלסטינית.
יהודה גליק: לא היה כתוב.
יהודה גליק: גברתי, את מזלזלת בזכרו של יצחק רבין ובכבודו של שמעון פרס, שאמרו פה: לא תקום מדינה פלסטינית.
יהודה גליק: בימי אוסלו דיברו על כך שלא תקום מדינה פלסטינית, ואכן לא תקום.
אכרם חסון: בבקשה תמשיך.
<עודד פיקסלר: הסכם הביניים גם קבע כמה מים הפלסטינים יכולים לשאוב מהאקוויפר המזרחי ומהאקוויפר המערבי.
<עודד פיקסלר: הם שואבים יותר ממה שנקבע בהסכם הביניים.
<עודד פיקסלר: בהסכם הביניים נקבע גם מנגנון איך מאשרים פרויקטים.
<עודד פיקסלר: מדוע נקבע המנגנון?
<עודד פיקסלר: כי מערכת המים היא מערכת אחת.
<עודד פיקסלר: אין מערכת אחת להתיישבות היהודית ומערכת נפרדת לפלסטינים, אין.
<עודד פיקסלר: המערכת היא אחת.
<עודד פיקסלר: לפני מספר שנים החליטו הפלסטינים באופן חד-צדדי שהם לא מוכן לאשר פרויקטי תשתית, לא מוכנים.
<עודד פיקסלר: בשנת 2010 הייתה ועדת JWC האחרונה, שבה היה צבר לא קטן של פרויקטים שאושרו על-ידי הפלסטינים ועל-ידינו והמשיכו לבצע אותם.
<עודד פיקסלר: הפרויקטים האלה הסתיימו.
<עודד פיקסלר: לפני כשנה היה סיכום עם מתאם פעולות הממשלה בשטחים, האלוף יואב (פולי) מרדכי.
<עודד פיקסלר: הסיכום שלו היה שעל כל מה שמגיע לבשלות האלוף פולי מרדכי ייתן צו.
<עודד פיקסלר: מכיוון שאין לרשות המים סמכות ביהודה ושומרון, הסמכות שלה נגמרת בקו הירוק, אנחנו יכולים להוסיף מים, אנחנו יכולים להוסיף אפילו הרבה מים אבל אנחנו צריכים לעשות לזה תכנון, לקבל אישורים ממי שצורך את המים ולקבל כמובן תשלום עבור זה.
אכרם חסון: מאז נעשה משהו?
<עודד פיקסלר: יצאו כמדומני 19 פרויקטים שהאלוף חתם עליהם.
<עודד פיקסלר: בגלל הפרויקטים האלה שהאלוף פולי חתם עליהם הצלחנו ברמדאן, נתבקשנו להוסיף לאזור חברון 5,000 קו"ב ליממה.
<קריאה: לא רק ברמדאן.
<עודד פיקסלר: האמן לי שאני יודע מה אני אומר.
<קריאה: זה התחיל ברמדאן.
<עודד פיקסלר: ברמדאן נתבקשנו להוסיף 5,000 קו"ב ליום בחברון, ששם הייתה בעיה קשה של מים בשנים הקודמות.
<עודד פיקסלר: הוספנו.
<עודד פיקסלר: "מקורות" משלימה קטע קו נוסף.
<עודד פיקסלר: אני מוכן להוסיף עוד 6,000 קו"ב בנוסף על ה-5,000 קו"ב.
<עודד פיקסלר: מבחינת פתרונות, מכיוון שהם לא מוכנים לשבת בוועדת המים המשותפת ולאשר פרויקטים לפיכך, כפי שאמרתי, יצאו צווים של ראש המתפ"ש.
<עודד פיקסלר: יש סידור נוסף שהגענו אליו במסגרת פרויקט ה-Red-dead, ים סוף-ים המלח, שנוסיף לפלסטינים עוד 20-30 מיליון קו"ב מים שלא במסגרת ה-JWC.
<עודד פיקסלר: זה לא מהיום למחר, זה ייקח את הזמן שלו ואנחנו נעשה את זה.
<עודד פיקסלר: מעבר לזה תכננו, רשות המים ביצעה תוכנית-אב ביהודה ושומרון שכוללת תוספת של 90 מיליון קו"ב מים עד שנת 2030.
<עודד פיקסלר: זה לא מעט מים.
<עודד פיקסלר: במסגרת תוכנית-האב הזו הקו המרכזי, קו חוצה שומרון, שהוא קו גדול-קוטר שיוצא מנווה ירק לכיוון חוצה שומרון, יתבצע ברגע שיתבצע, וזה ייקח את הזמן שלו בגלל סטטוטוריקה גם בתוך הקו הירוק וגם מעבר לקו הירוק, זה ייקח את הזמן שלו.
אכרם חסון: להערכתך כמה זמן זה ייקח?
<עודד פיקסלר: אנחנו מעריכים את זה בכ-5 שנים.
<עודד פיקסלר: בינתיים מה שעשינו, הפעלנו את כל מה שאנחנו יכולים כרגולטור כדי לקדם פרויקטים.
<עודד פיקסלר: קידוח אריאל – בסוף החודש 5,000 קו"ב ליממה; תחנת נעלה הופעלה.
<עודד פיקסלר: הייתה הרבה זמן בעיה להפעיל את התחנה הזאת אך היא הופעלה ועובדת היום.
אכרם חסון: אתם מתחייבים שעד סוף השנה תספקו את הכמות החסרה, בין 5,000-10,000 קו"ב?
<עודד פיקסלר: 5,000 קו"ב אנחנו נספק אבל זה באזור מסוים בגלל קידוח אריאל.
<עודד פיקסלר: את זה נספק, זה ברור לחלוטין.
אכרם חסון: ומה עם השאר?
יהודה גליק: מתי הופעלה תחנת נעלה?
<קריאה: ביום שלישי שעבר.
אכרם חסון: אנא תמשיך.
אכרם חסון: יש לך עוד חצי דקה.
אכרם חסון: בואו נשמע אותו ואחר-כך נשמע נציגים אחרים.
<עודד פיקסלר: הקו של שיבתין-עלי זהב בחודש מרץ ייתן גם כן כ-5,000 קו"ב מים.
<עודד פיקסלר: אני מקווה מאוד שהבעיות הבירוקרטיות של אישור 4 מיליון שקלים עבור האיגומים היומיים ייגמרו.
<עודד פיקסלר: ברגע שתהיה חתימה של היועץ המשפטי של משרד הפנים שהוא מאשר את העברת הכספים לצורך האיגומים, הרי אתם עושים בזה מאצ'ינג, ברגע שזה יהיה – זה עניין של פרק זמן קצר מאוד.
<עודד פיקסלר: אותרו המקומות לאיגומים.
<יוסי בנישתי: זה לא מדויק.
אכרם חסון: אל תפריע לו, בבקשה.
<עודד פיקסלר: זה מדויק לגמרי.
<עודד פיקסלר: יבוצעו מהר ככל הניתן ברגע שיהיה אישור של היועץ המשפטי של משרד הפנים להעמדת התקציבים, 4 מיליון השקלים הנדרשים.
<עודד פיקסלר: זה מה שאנחנו עושים לעכשיו.
<עודד פיקסלר: כשאנחנו מדברים על להבא – אישרנו תוכנית-אב.
<עודד פיקסלר: יש לנו אמנם קצת חילוקי דעות אבל נסכם את זה.
אכרם חסון: מי הוא נציג משרד הביטחון?
אכרם חסון: בבקשה.
אכרם חסון: לא שמענו את נציג המינהל האזרחי.
אכרם חסון: אתה רוצה להתייחס?
אכרם חסון: אתם מפחדים לדבר?
אכרם חסון: תגידו לנו גם האם אתם מסכימים לכל האינפורמציה שהוצגה כאן והאם זה באמת נכון, כך המצב, או שיש דרכים אחרות לפתור את הבעיה.
<גיא גולדשטיין: אני סגן מתאם פעולות הממשלה.
<גיא גולדשטיין: לימיני יושב בני אלבז, קמ"ט מים, ולשמאלי חיים בן חיים שמטפל בניקוז ומים.
<גיא גולדשטיין: ראשית, אנחנו מסכימים על העובדות, אין חילוקי דעות, למרות שאני רוצה לומר תיקון קל.
<גיא גולדשטיין: מספר הפלסטינים באזור הוא לא 1.8 מיליון.
<גיא גולדשטיין: זה היה נכון להסכמי אוסלו, אולם היום אנחנו מדברים על כמעט מיליון יותר.
<גיא גולדשטיין: לגבי ההתיישבות הישראלית- - -
אכרם חסון: זה אולי כולל עזה.
<גיא גולדשטיין: זה לא כולל עזה.
<גיא גולדשטיין: בעזה יש 1.8 מיליון פלסטינים ובאיו"ש יש כ-2.9 מיליון פלסטינים, וגם על זה היה דיון.
יהודה גליק: כולל ערביי ישראל.
<גיא גולדשטיין: לא כולל ערביי ישראל.
יהודה גליק: אין 2.9 מיליון ערבים ביהודה ושומרון.
<יוסי דגן: זה לא מחקר שלהם.
<יוסי דגן: אלה נתונים שנמסרו על-ידי הרשות הפלסטינית.
אכרם חסון: חברים, אין לנו זמן רב, בואו נמשיך.
יהודה גליק: כי הם כוללים את ירושלים.
זהבה גלאון: אתה רוצה להמשיך לטמון את הראש בחול?
<גיא גולדשטיין: שנית, דובר פה על ועדת המים המשותפת.
<גיא גולדשטיין: גם על הנתון הזה אין חילוקי דעות.
<גיא גולדשטיין: מטעמים מדיניים-פוליטיים היא לא מתכנסת ולא מקבלת החלטות.
<גיא גולדשטיין: אנחנו כגורם אחראי מבצעים את המעקף של הוועדה הזאת בתיאום עם רשות המים.
<גיא גולדשטיין: כפי שנאמר כאן, ואמרתי גם בוועדת החוץ והביטחון, כל משימה או פרויקט שהגיעו לבשלות ויכולת לממש אותם, אנחנו מאשרים אותם כעוקף לוועדה.
<גיא גולדשטיין: ולראיה, בשנה וחצי האחרונות 15 פרויקטים אכן התממשו.
<גיא גולדשטיין: העובדה השלישית, התשתית הקיימת היום עובדת בספיקה מלאה.
<גיא גולדשטיין: זה נאמר פה על-ידי נציג "מקורות".
<גיא גולדשטיין: גם אם נרצה להעביר עוד – אי אפשר.
<גיא גולדשטיין: זה קוטר הצינור, זה מה שאפשר לתת.
<גיא גולדשטיין: הבעיה היא בקצוות, בשיאים.
<גיא גולדשטיין: כאשר יש צריכה מוגברת בעיתוי מסוים, אפרופו קיץ, חמסינים, או סופי שבוע בקיץ גם אם אנחנו רוצים אי אפשר.
<גיא גולדשטיין: גם אין עוררין לגבי גנבות המים.
<גיא גולדשטיין: הן לא מתמקדות בצפון השומרון.
<גיא גולדשטיין: הן קיימות בכל המרחב.
<גיא גולדשטיין: דרך אגב, הן מתמקדות בדרום הר חברון, רק שבצפון השומרון יש לנו כרגע בעיה של יכולת אספקה שתיתן מענה לצרכים הקיימים ולכן הגנבות יותר כואבות היום בצפון השומרון.
יהודה גליק: מי אמור לאכוף את זה?
יהודה גליק: יש גנבות, כולם יודעים שיש גנבות.
יהודה גליק: מי אמור לאכוף את זה ולמה לא אוכפים את זה?
<גיא גולדשטיין: אם תיתנו לי להשלים אשתדל לענות את מרב התשובות, אעשה הכי טוב שאני יודע.
אכרם חסון: בבקשה, יש לך עוד דקה.
<גיא גולדשטיין: לגבי גנבות המים, חלק מגנבות המים – אני אפילו לא יודע להגיד כמה – לא מתבצעות בתחום השיפוט שלנו אלא בתחום השטחים הפלסטינים, בשטחי A ו-B.
<גיא גולדשטיין: שם אין לנו סמכות לאכוף גם אם אנחנו רוצים.
<גיא גולדשטיין: אפרופו קוצרה, זה ש-90% או 95% נגנב בקוצרה, אין לנו שם יכולת אכיפה.
<גיא גולדשטיין: זה לא שאני מגלגל את הבעיה למישהו אחר.
<גיא גולדשטיין: איפה שיש לנו יכולת אנחנו פועלים, אפילו ממקדים את הפעולה לאחרונה בצפון השומרון ויש גם לא מעט הישגים, בשיתוף פעולה עם צוות הפיקוח והאכיפה של רשות המים.
<גיא גולדשטיין: גם לגבי הפתרונות אני חושב שיש פה תמימות דעים, הן לגבי הפתרונות ארוכי-הטווח והן לגבי הפתרונות קצרי-הטווח.
<גיא גולדשטיין: הפתרון ארוך-הטווח הוא תוכנית-אב תשתיתית למרחב שתיתן מענה לשתי האוכלוסיות.
אכרם חסון: בעוד 5 שנים.
<גיא גולדשטיין: יותר מ-5 שנים.
<גיא גולדשטיין: אני מדבר על תוכנית-אב.
<גיא גולדשטיין: אני לא יודע עוד כמה שנים, אבל זה יותר מ-5 שנים, וזה ייתן מענה לשנת 2030.
<גיא גולדשטיין: זו תוכנית-אב כדי שבגדול יגדילו את קוטר הצינורות ואפשר יהיה להזרים ממדינת ישראל יותר מים למרחב.
<גיא גולדשטיין: זה הפתרון האולטימטיבי ארוך-הטווח.
<גיא גולדשטיין: בטווח הביניים, נאמרו פה חלק מן הפתרונות, הן אותו קו משער השומרון, אלישמע, בואכה שומרון.
<גיא גולדשטיין: ההערכות הן בין 3-5 שנים.
<גיא גולדשטיין: חלק ממנו הוא תכנון בתוך שטח מדינת ישראל וחלק בתוך שטחי יהודה ושומרון, ואחרי זה יש זמן ביצוע שלא יכול להיות במקביל.
<גיא גולדשטיין: צריך קודם לעשות את התהליך הסטטוטורי ורק אחר-כך תהליך הביצוע.
<גיא גולדשטיין: זה מספר שנים ולכן זה טווח בינוני.
<גיא גולדשטיין: יש גם את הקו של עלי זהב, ויש גם קווים נוספים שלא ציינו כאן, כמו יתיר-מעון, והם קורים.
<גיא גולדשטיין: כרגע אנחנו בבעיה נקודתית בצפון השומרון אבל יש עוד מספר מענים.
<גיא גולדשטיין: אם מסתכלים בטווח הביניים, אנחנו גם מנסים לקדם שימוש של הפלסטינים במי קולחין ולא רק במים שפירים.
אכרם חסון: שאלה קטנה.
אכרם חסון: גנבות המים הן הפחת האמיתי שאתה מדבר עליו, של 15%-20%?
אכרם חסון: זה פחת המים שנמצא שם?
<גיא גולדשטיין: מדובר על הערכות אז אני לא יודע לחתום על נתון מדויק.
<גיא גולדשטיין: אנחנו מעריכים שגנבות המים הן כ-5,000-6,000 קו"ב.
אכרם חסון: אני יכול להרגיע אותך ולומר שבישובים בתוך מדינת ישראל יש פחת מים שמגיע ל-30%-25%.
אכרם חסון: היה פחת מים של יותר מ-30% בדליית אל כרמל כאשר קיבלתי שם את ראשות העיר.
אכרם חסון: לא הכול זה גנבות מים.
אכרם חסון: יש גם צנרת שלא טיפלו בה במשך שנים, יש נזילות.
<יוסי אל-עזרה: זה בתוך הישובים.
אכרם חסון: בואו נתקדם.
אכרם חסון: נציג משרד הפנים, יש לרשותך 2 דקות, בבקשה.
<יוסי בנישתי: אני רוצה לדייק לגבי נושא האיגום הזמני.
<יוסי בנישתי: התקיימה ישיבה בהשתתפות משרד הפנים, רשות החירום הלאומית ורשות המים.
<יוסי בנישתי: העלות של האיגום הזמני היא 4 מיליון שקלים.
<יוסי בנישתי: הסיכום היה שמשרד הפנים יקצה שליש מן הסכום, הרשויות המקומיות יקצו שליש ורשות החירום הלאומית תקצה שליש.
<יוסי בנישתי: משרד הפנים מבחינתו עמד בהתחייבות שלו והעביר את הכסף במסגרת תקציבי פיתוח, קול קורא 6615.
<יוסי בנישתי: בהתחלה אכן היה קושי להעביר את הכסף לאור עניין משפטי.
<יוסי בנישתי: העניין הזה נפתר, אנחנו כבר אחרי זה.
אכרם חסון: מה מעכב את העברת הכסף?
אכרם חסון: אתם הגוף היחידי מתוך שלושת הגופים שהעביר את הכסף?
<יוסי בנישתי: שליש זה הרשויות המקומיות שמשתתפות, שליש משרד הפנים, שהעביר, ולגבי רשות החירום הלאומית (רח"ל) – הם יתייחסו.
אכרם חסון: יש כאן נציגים מרשות החירום הלאומית?
<יוסי אל-עזרה: אני ממשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
<יוסי אל-עזרה: אתייחס לעניין האיגומים.
<יוסי אל-עזרה: היה סיכום, כפי שאמר נציג משרד הפנים, ששליש מן הסכום יעבור ממשרד הפנים, שליש מן הרשויות המקומיות ושליש מרח"ל.
<יוסי אל-עזרה: הכסף שהועבר בפועל הוחלט עליו בהחלטת ממשלה בתקציבים לאיו"ש וזה לא חלק מן הסיכום שעליו הוסכם בין משרד התשתיות וכל הגופים שצוינו.
<יוסי אל-עזרה: כך שהסכום של 4 מיליון שקלים נלקח מן התקציב שהובטח בכל מקרה למועצות האזוריות.
<יוסי אל-עזרה: זה מה שאנחנו יודעים.
<יוסי אל-עזרה: אני רוצה להוסיף עוד משהו.
<יוסי אל-עזרה: בסוף החודש הקרוב תתקיים ישיבה נוספת אחרי הישיבה שרוכזה אצל שר התשתיות בהתחלת המשבר.
<יוסי אל-עזרה: אז הייתה ישיבה של כל הגופים הרלוונטיים, שם רוכזו כל הפתרונות עליהם דנו עם "מקורות" ורשות המים.
<יוסי אל-עזרה: בישיבה הקרובה שתתקיים בשבוע הבא אנחנו מתכוונים לרכז את נושא הטיפול ארוך-הטווח למען שתי האוכלוסיות ביישובי יו"ש, מענה לטווח הארוך כדי שלא בכל קיץ נעמוד במשבר הזה.
תמר זנדברג: לא ענו תשובות לכל השאלות שעלו בדיון.
אכרם חסון: אתן לכם להתייחס.
אכרם חסון: אנחנו נסכם.
אכרם חסון: אחרי ששמענו את כל נציגי המשרדים וכמובן נשמע את חברי הכנסת שיזמו את הדיון הדחוף הזה, כל אחד דקה.
אכרם חסון: אני מברך את חברות הכנסת וחברי הכנסת שנמצאים כאן ויזמו דיון כדי לתת שוויון לערבים שחיים איפה שהם חיים.
אכרם חסון: למרות שאין כאן אף חבר כנסת ערבי הם מייצגים את הדמוקרטיה.
אכרם חסון: זה מעצים את הדמוקרטיה שלנו ומכבד אותנו כישראלים, וכך צריך להיות.
אכרם חסון: אני גאה שיש לנו חברות כנסת שעומדות על זכויות האזרח.
אכרם חסון: זה דבר חשוב מאוד ולכן צריכים להיות קשובים.
אכרם חסון: אנחנו לא רוצים להביא לכאן כל פעם נציגי ממשלה ולשמוע תיאוריות ואמירות שהדברים לא מבוצעים.
אכרם חסון: אנחנו מדברים על דבר בסיסי, על מים.
אכרם חסון: רשמנו את הכול.
אכרם חסון: אנחנו רוצים לעקוב אחרי הביצוע של כל מה שאמרתם.
אכרם חסון: אנחנו לא מחפשים עכשיו תוכנית-אב.
אכרם חסון: אנחנו רוצים תוכנית-אב לשנת 2030 או לשנת 2050, אבל קודם כול בואו נעשה תוכנית לעוד חודש-חודשיים כדי שאנשים יקבלו מים.
זהבה גלאון: תודה, אדוני, על הדברים שלך.
זהבה גלאון: אני רוצה להעיר שתי הערות קצרצרות.
זהבה גלאון: האחת, קודם כול אני מברכת על היוזמה של תוכנית-אב.
זהבה גלאון: דרך אגב, אני לא משתגעת על כך שקוראים לזה "תוכנית-אב", אבל לא משנה, זה דיון אחר.
זהבה גלאון: "תוכנית משק בית".
זהבה גלאון: בזמנו במשרד הפנים התייחסו ל"בית אב".
זהבה גלאון: אין יותר בית אב, כבר לא אומרים כך, אומרים משק בית.
זהבה גלאון: אבל זה במאמר מוסגר.
זהבה גלאון: אני באמת רוצה לברך על התוכניות ארוכות-הטווח.
זהבה גלאון: הסיטואציה הפוליטית-מדינית ידועה.
זהבה גלאון: אני כרגע לא באה בכלל לבדוק מי אשם ומה אשם.
זהבה גלאון: "כל אחד שווה את הכסף שלו", כפי שאמא שלי הייתה אומרת, לכל אחד יש את החלק שלו.
זהבה גלאון: מה שמטריד אותי, שזה לא משהו שנופל עלינו משמים, איזה אסון טבע, שאנחנו פתאום מתרגשים ולא יודעים איך להיערך אליו.
זהבה גלאון: יודעים שבכל שנה בתקופת הרמדאן יש מצוקת מים, או יודעים שבימי שישי בהתנחלויות יש שיא בביקוש מים.
זהבה גלאון: מה קרה, כולם מתרחצים רק ביום שישי?
זהבה גלאון: ברצינות, מה קורה כל השבוע?
זהבה גלאון: לכן אני חושבת שפרט לתוכנית הגדולה צריך להיערך, כפי שיודעים להביא מכליות להתנחלויות צריך לחשוב איך לעשות היערכות נקודתית כדי שיהיו מים גם לישובים הפלסטינים.
תמר זנדברג: את העמדה שלנו אמרנו קודם אבל שאלנו כמה שאלות שלא נענו.
תמר זנדברג: אני באמת רוצה לשאול את "מקורות", איך אתם מסבירים את הפערים הכל-כך גדולים מבחינה מספרית בין צריכת המים ליום לנפש – דיברת כל הזמן על שתי אוכלוסיות ועל שוויון ושהמים הם לכולם.
תמר זנדברג: איך אתם מסבירים את הפסקות המים היזומות לשעות ארוכות, לימים ארוכים במהלך החודש בכפרים הפלסטינים לעומת האספקה בהתנחלויות, שם גם כאשר יש הפסקות מים כאלה, ואמרנו שאסור שיהיו, מטפלים בזה בהתנחלויות באמצעות מכליות?
תמר זנדברג: איך אתם מדברים על קיצוץ מכסה של 15% כאשר אנחנו מקבלים עדויות מן השטח על פערים הרבה יותר גדולים מזה, וכאשר להתנחלויות בכלל אין מכסה אלא יש אספקה שוטפת?
תמר זנדברג: מישהו יכול לענות תשובות לשאלות האלה?
תמר זנדברג: זה מאוד קונקרטי.
תמר זנדברג: זה שבמשך שעה יברברו לנו שעוד 4 שנים, ושנתיים חופרים, וחצי שנה, כאשר עכשיו בשטח יש מצוקה- - -
אכרם חסון: לכן צריך לעקוב אחרי הביצוע ואחרי כל מה שהובטח.
תמר זנדברג: אחרי הביצוע של מה?
תמר זנדברג: הם בכלל מכחישים את המציאות.
אכרם חסון: ניתן ליהודה גליק חצי דקה ואז ננעל את הדיון, בבקשה.
יהודה גליק: אדוני היושב-ראש, שמחתי מאוד לשמוע את כל משרדי הממשלה אומרים פה אחד דברים ברורים מאוד.
יהודה גליק: אבל היו פה שני דברים.
יהודה גליק: ראשית, הייתה פה הערה מוזרה מאוד של משרד הפנים, ש- 4 מיליון שקלים שהועברו לתקציבי ביטחון פתאום הפכו להיות לתקציבי מים.
יהודה גליק: אני לא יודע איך זה קרה לפתע.
יהודה גליק: אולי נשת
יהודה גליק: מש גם בתקציבי בינוי כדי לעסוק בחקלאות?
יהודה גליק: אלה תקציבי ביטחון, אלה לא תקציבי מים.
יהודה גליק: מה שהוסכם, וזה דבר שחייבים שיהיה ברור, נאמרו פה דברים ברורים מאוד על-ידי כולם.
יהודה גליק: למרות שישראל הגדילה יותר מפי שתיים את היקף המים שהובטח לפלסטינים בהסכמי אוסלו, למרות זאת הפלסטינים ממשיכים לא לקדם פרויקטים של טיפול בשפכים, הפלסטינים ממשיכים לגנוב את המים.
יהודה גליק: לכן נדמה לי שהמסקנה הברורה מאוד, שבסופו של דבר לא תהיה ברירה אלא להחיל את החוק הישראלי על כל יהודה ושומרון.
יהודה גליק: נדמה לי שאלו צריכות להיות המלצות הוועדה.
אכרם חסון: חברים, הישיבה ננעלת.
אכרם חסון: צהרים טובים, אנחנו מתחילים בישיבה האחרונה של ועדת הפנים להיום, על סדר-היום הצעת חוק הדרכונים, תיקון מס' 7.
אכרם חסון: נתחיל עם נציגי משרד מינהל האוכלוסין - כך זה נקרא?
<קריאות: רשות האוכלוסין וההגירה.
אכרם חסון: אחר כך נשמע גם את נציגת משרד המשפטים, היועץ המשפטי יתייחס ואחר-כך נעלה את זה להצבעה.
<עירית ויסבלום: צהרים טובים, אני מרשות האוכלוסין.
<עירית ויסבלום: אנחנו מביאים נוסח לתיקון חוק הדרכונים, כשהתיקון הראשון מבחינתנו הוא התיקון החשוב והאופרטיבי לביצוע פחות או יותר מידי, אנחנו נבקש להתחיל ליישם אותו ב-15 באוגוסט, והוא הנושא של תוקף תעודות מעבר.
<עירית ויסבלום: כיום תעודות מעבר, לפי החוק, ניתנות לשנתיים עם אפשרות להארכה של שנתיים נוספות, ובסך הכול לחמש שנים, זאת אומרת, שהארכות של תעודות מעבר מאלצות את התושבים להגיע ללשכת רשות האוכלוסין שלוש פעמים בתקופה של חמש שנים.
<עירית ויסבלום: אנחנו רוצים להנהיג שינוי שיאפשר הנפקה של תעודת מעבר לחמש שנים, עם שמירת הסמכות לתת אותה לתקופות קצרות יותר, וזה מבחינתנו השינוי מהותי.
אכרם חסון: סטודנט ששוהה בחו"ל, האם הוא יכול להאריך בקונסוליה או בשגרירות?
<עירית ויסבלום: התיקונים הנוספים זה תיקון אחד בדומה לתיקון שהכנסנו בחוק מרשם האוכלוסין לפני כמה שנים לגבי חובה של שמירה של תעודת הזהות.
<עירית ויסבלום: אנחנו חושבים שנכון להכניס הסדר כזה גם בחוק הדרכונים לגבי הצורך והחובה בשמירת מסמך נסיעה.
<עירית ויסבלום: יש כאן פירוט לגבי הנתונים של האובדנים בשנים האחרונות, שזה מספרים שעולים מדי שנה, וזה נושא שחשוב לנו אפילו במובן ההצהרתי להכניס לחוק הדרכונים.
<עירית ויסבלום: זה גם נושא שעמד עליו בית המשפט בשבתו כבג"ץ באחד מפסקי הדין שעסקו בנושאים שלנו, כשאמר אחד משופטי ההרכב שאין הוראה שקובעת חובת שמירה בחוק הדרכונים, וזה משהו שעכשיו אנחנו רוצים להכניס לחוק.
<עירית ויסבלום: יש תיקון נוסף במקרה של אובדן, לאן צריך להגיש את ההצהרה לגבי אובדן מסמך הנסיעה, וזה משהו שאנחנו חושבים להכניס לסעיף 6(ג), מה שנקרא עד היום "הלשכה האזורית למינהל האוכלוסין של משרד הפנים", אנחנו רוצים להפוך לשם המעודכן של לשכת רשות האוכלוסין וההגירה.
<עירית ויסבלום: כאן דיבר אתי היועץ המשפטי לגבי האותיות למ"ד או בי"ת, ובעניין הזה לא רצינו לעשות שינוי.
<עירית ויסבלום: היתה פה טעות של היסח הדעת, וזה יישאר כמו קודם, "לְ".
<עירית ויסבלום: זאת אומרת, הבקשה תוגש לְלשכת רשות האוכלוסין וההגירה.
<עירית ויסבלום: זה משהו שדיברנו עליו היום.
<עירית ויסבלום: הדבר האחרון, שמסמך הנסיעה יהיה בטל לא רק כשיבוא התושב או האזרח לבקש מסמך נסיעה חדש, אלא עם מסירת ההצהרה על אובדן המסמך הישן כבר יתבצע הביטול של המסמך שאבד.
אכרם חסון: הגברת אביטל, נציגת משרד המשפטים.
<עירית ויסבלום: הכניסה לתוקף – ציינתי קודם שאנחנו רוצים שזה יהיה ב-15 באוגוסט.
<גלעד קרן: התחילה של החוק תהיה ב-15 באוגוסט, זה לא מופיע כרגע בהצעה והם מבקשים להוסיף את זה.
אכרם חסון: הגברת אביטל.
אכרם חסון: אני דווקא רוצה להוסיף כמה דברים.
אכרם חסון: אני בא מהמגזר הדרוזי, וטיפלתי בשנים האחרונות בהרבה בקשות של סטודנטים דרוזים מרמת הגולן.
אכרם חסון: אני רוצה לברך אתכם על ההצעה הזאת, כי אנשים שילמו מחיר כבד מאוד.
אכרם חסון: למה שאלתי את השאלה?
אכרם חסון: כי בקונסוליה למשל בבלרוס בזמנו או בשגרירות לא האריכו תוקף של תעודת מעבר.
אכרם חסון: החובה היתה לחזור לארץ, לשלם כרטיס טיסה ולבקש אישור לצאת מהמדינה, גם אם יש לנו סידור אתה שאנחנו, הישראלים, לא צריכים להוציא ויזה.
אכרם חסון: כל אדם כזה שיש לו תעודת מעבר הם מתייחסים אליו כפליט, והוא צריך ויזה.
אכרם חסון: אתם לא יודעים איזה בעיות ואיזה צרות היו לסטודנטים.
אכרם חסון: לכן החוק הזה באמת בא להקל עם החבר'ה האלה.
אכרם חסון: אני יודע שיש במזרח-ירושלים אותו מצב, אבל אני מדבר על החבר'ה שאני טיפלתי מהם שהם סבלו מזה קשות.
אכרם חסון: החוק בא לעזור ולקדם, ואני מברך על הדבר הזה.
אכרם חסון: אני רק מקווה שיהיה אולי בעתיד עוד חוק שאיפה שיש לנו סיכום עם מדינה שאנחנו לא צריכים ויזה, גם מי שיש לו תעודת מעבר ישראלית לא יצטרך ויזה, כי הם היחידים עדיין בקטגוריה שונה, כאילו הם סוג ב', הם בצד, הם צריכים תמיד לדאוג , וזה לא דבר קל.
אכרם חסון: למשל רומניה עושה לסטודנטים שלומדים רפואה ממזרח ירושלים – טיפלנו בהם לפני חודש – את המוות.
אכרם חסון: הדרישות שלהם חבל על הזמן, לפעמים הם מפסידים שנת לימודים, בגלל ביורוקרטיה מיותרת, כי מתייחסים אליהם כאילו הם אנשים שבאים ורוצים לשהות שם ולהישאר שם, למרות שהם סטודנטים והם באים ומוכיחים שיש להם משפחה, וכל הדרישות שמבקשות המדינות האלה בדרך כלל, בעיקר השגרירות.
אכרם חסון: הם מביאים להם, אבל בסופו של דבר זה לא עוזר.
אכרם חסון: אדוני היועץ המשפטי, האם יש לך מה להוסיף?
<גלעד קרן: לאור ההבהרות של נציגת רשות האוכלוסין אין לי מה להוסיף, צריך רק להקריא את הצעת החוק.
<עירית ויסבלום: הצעת חוק הדרכונים (תיקון מס' 7), התשע"ו–2016
<גלעד קרן: אנחנו נוסיף פה סעיף תחילה שאומר שתחילתו - - -
אכרם חסון: ב-15 באוגוסט.
<גלעד קרן: 15 באוגוסט 2016.
<עירית ויסבלום: בהנחה שזה יעבור במליאה בשבוע הבאה.
אכרם חסון: אנחנו מעלים את זה להצבעה.
אכרם חסון: מי בעד?
אכרם חסון: בעד אישור הצעת החוק – פה אחד
אכרם חסון: אין מתנגדים.
אכרם חסון: מברוק.
אכרם חסון: תודה לכם.
דוד אמסלם: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד אמסלם: הנושא: תיקון אכרזה על חלק מגן לאומי הר הכרמל לפי תכנית מס' חפ/1020/י - 304-0095497, לחילופי שטחים אוניברסיטת חיפה לרשות הטבע והגנים.
דוד אמסלם: אנחנו כבר דנו על הנושא, רק רצינו שתקריאו את האכרזה בדיון הקודם.
<יסמין טלמון: אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (גן לאומי ושמורות טבע הר הכרמל) (תיקון) התשע"ו – 2016.
<יסמין טלמון: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 22 ו-26(ב) לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח – 1998, בהסכמת השר להגנת הסביבה, המועצה לגנים לאומיים, שמורות טבע ואתרים לאומיים, עירית חיפה ועירית נשר, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מכריז לאמור: תיקון סעיף 1 1.