GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורי שיינין: יש תזכיר חוק - - -
דוד אמסלם: בעצם זה הוריד את ההיטל?
<אורי שיינין: זה הוריד את ההיטל.
דוד אמסלם: את מס המעסיקים.
<אורי שיינין: מס מעסיקים.
דוד אמסלם: בכמה למעשה?
דוד אמסלם: 10%?
<אורי שיינין: זה סדרי גודל של בערך 550 שקלים לחודש.
<אורי שיינין: 500 שקלים, 550 שקלים.
<אורי שיינין: זה 6,000-7,000 שקלים לשנה.
דוד אמסלם: לעובד?
<אורי שיינין: לעובד.
<אורי שיינין: עכשיו, כשעושים הפחתה בסדרי גודל כאלה, בטח בעולמות שכן יש השלכות, אנחנו לא יכולים לחיות בעולם שבו העובדים הזרים חיים בפני עצמם ואין לזה השלכות על העובדים הישראלים, שצריך לומר את האמת, אם הם לא יעבדו בחקלאות הם כנראה לא יעבדו בעבודות אחרות.
<חיים חבלין: האמת שחסרים לך 200 מיליון שקלים.
דוד אמסלם: הרי אתם פתחתם עכשיו את הרפורמה בדיג וכו'.
דוד אמסלם: אני מבין שכשפתחתם את הרפורמה רציתם להוריד ענפים שלמים וזה בסדר, במסגרת הורדת נטל המחייה.
דוד אמסלם: הרי את הרפורמה על הדגים, רציתם עכשיו.
<אורי שיינין: זה לא - - -
דוד אמסלם: לא, אני רק אומר.
דוד אמסלם: תראה, האוצר צריך לבוא באידיאולוגיה אחת.
דוד אמסלם: כשאנחנו דנו כאן על ה - - -, דנו על זה, רציתם לפתוח בצדק.
דוד אמסלם: אמרתם חברה, אין מכסות, אין כלום.
דוד אמסלם: לא דאגתם.
דוד אמסלם: הרי גם הם מתפרנסים מזה.
דוד אמסלם: זה לא חשוב, אבל פתאום פה זה חשוב.
דוד אמסלם: אז תחליטו למה אתם דואגים?
דוד אמסלם: ליוקר המחייה או לתעסוקה?
<אורי שיינין: צמצום פערים הוא בראש סדרי העדיפויות של הממשלה, של שר האוצר, יחד עם הקטנת יוקר המחייה והדיור והענפים שהם בתחום טיפולך.
דוד אמסלם: טוב, אורי, הבנתי.
דוד אמסלם: עכשיו, איך נקבעו ה-2,000 שקלים?
<אורי שיינין: אז לכן אני אומר, כשעשו הפחתה כזאת משמעותית, צריך לתת זמן.
<אורי שיינין: אנחנו בסך הכל חודשיים-שלושה אחרי שההחלטה הזאת - - -
דוד אמסלם: רגע, מתי החלטה חוקקה?
דוד אמסלם: מתי זה עבר?
איתן ברושי: זה בתוקף מינואר.
דוד אמסלם: שאלתי אותו.
<אורי שיינין: לא, זה רטרואקטיבי מינואר.
<אורי שיינין: זה קרה אבל ב - - -
איתן ברושי: סוף פברואר.
דוד אמסלם: מתי התקבלה ההחלטה?
<אורי שיינין: בסוף פברואר.
דוד אמסלם: בסוף פברואר הזה?
דוד אמסלם: השנה?
<אורי שיינין: אחרי הדיון בוועדה שלך.
<אורי שיינין: ארבעה ימים אחרי הפרוטוקול של הדיון אצלך.
<אורי שיינין: זאת אומרת זה לא היה במנותק לחלוטין.
<אורי שיינין: אז אנחנו עשינו פה הפחתה של 75% מהעלויות.
<אורי שיינין: אני חושב שצריך להיות עם טיפה כנות והוגנות ולבוא ולומר בואו נחכה טיפה לפני שאנחנו הולכים לעשות עוד כאלה.
דוד אמסלם: קודם כל אני מסכים ואני מברך - - -
אבשלום וילן: ושנה קודם לכן הפחתת בסדר גודל הזה נקודות זיכוי, שעשיתם מחטף בין הממשלות בדיוק באותו סכום.
אבשלום וילן: עכשיו זה בבג"ץ.
אבשלום וילן: הורידו ולקחו מצד שני.
<אורי שיינין: נקודות זיכוי זה מהשכר של העובד.
<אורי שיינין: זה לא.
אבשלום וילן: סליחה?
אבשלום וילן: המעסיק משלם אותן כי העובד בא קודם בהסכם.
אבשלום וילן: חברה, אל תיתממו.
אבשלום וילן: עשיתם דבר לא יפה, לא הגון.
דוד אמסלם: לא הבנתי, הם ביטלו מכאן את זה והורידו מפה?
אבשלום וילן: כן, כן.
דוד אמסלם: זאת אומרת מבחינתך נשארה אותה עלות?
אבשלום וילן: כן, בוודאי.
<אורי שיינין: נקודות זיכוי - - -
דוד אמסלם: לא, לא, עזוב נקודות זיכוי.
דוד אמסלם: אם הוא אומר - - -
<אורי שיינין: אני מתייחס למה שהוא אומר.
דוד אמסלם: לא, מבחינתו, עזוב את התהליך ואיך תקרא לזה.
דוד אמסלם: הסכום הוא אותו סכום.
<אורי שיינין: אני לא יודע.
<אורי שיינין: גם אם הפרשנות שלו נכונה ואני לא חושב שהיא נכונה, בטח לא באופן מלא, גם אם היא נכונה, בסופו של דבר בוצע פה צעד שביטל 75% מהעלות העודפת על פני העלות של עובד ישראלי, העלות המינימאלית.
<אורי שיינין: כשאני מזכיר שעל עלות של עובד זר משלמים פחות לביטוח לאומי.
<אורי שיינין: אמנם יש לו ביטוחים רפואיים פרטיים שהוא צריך לשלם, אבל יש טרייד אוף שהוא מאד ברור.
<אורי שיינין: אז לבוא ולומר רגע אחרי שעשינו את זה, לא, 75% מזה זה לא מספיק, אנחנו חייבים 100% - - -
דוד אמסלם: לא, הוא אומר משהו אחר.
<אורי שיינין: אני אומר בוא נראה, יכול להיות ש - - -
דוד אמסלם: אני לא נכנסתי עוד למה שהוא אומר.
<אורי שיינין: כבוד יושב הראש, אם מחר בבוקר יגיעו 10,000 עובדים ישראלים - - -
דוד אמסלם: אבל אני שואל, אם הוא אומר - - -
<אורי שיינין: האם אנחנו נגיד רגע, אולי טעינו?
דוד אמסלם: אני אסביר כזה דבר.
איתן ברושי: שנגיע לרגע הזה.
דוד אמסלם: אני אגיד שני דברים.
<אורי שיינין: צריך לבחון.
<אורי שיינין: אנחנו רק חודשיים אחרי.
דוד אמסלם: אין בעיה, אבל אני רוצה להגיד שני דברים.
דוד אמסלם: לגבי הנושא של העובדים כבר דיברנו, אני לא רוצה ללכת אחורה, בגלל שאני באמת מאמין שרוב העובדים בחקלאות, הישראלים לא רוצים לעבוד בחקלאות.
דוד אמסלם: אפשר להמשיך ולהגיד את הסטטיסטיקות שלך ומה שאתה לא רוצה, אבל רוב הישראלים בעבודות החקלאות וגם שם יש מדרג.
דוד אמסלם: אני מדבר במדרג הכי נמוך של העבודות, הישראלים לא רוצים לעבוד שם.
דוד אמסלם: ויש ישראלים שעובדים שם.
דוד אמסלם: עכשיו תגיד לי שיש ארבעה בצפת ושלושה בדימונה?
דוד אמסלם: אבל אי אפשר לבנות ענף על הדבר הזה.
דוד אמסלם: פעם שנייה לגבי קודם כל הורדת העלויות שאתה אומר, לגבי הנושא של מס המעסיקים, שאפו.
דוד אמסלם: אבל מה הם אומרים?
דוד אמסלם: פעם ראשונה שאני שומע.
דוד אמסלם: שכמו המערכון של הגשש, ההוא אומר לו שים לי פה 50 שקלים בגלל הטיפול ותיקח 30 שקלים מפה שאנחנו משפחה.
דוד אמסלם: אם הוא אומר שאתה בעצם ביטלת לו מכאן, הרי בסוף הוא רוצה את העלות האמיתית.
דוד אמסלם: מה זה משנה לו איך תקרא לזה?
דוד אמסלם: אז הוא אומר אתה ביטלת לי פה מס, זה נכון, אבל אתה הוספת לי כאן את נקודות הזיכוי.
דוד אמסלם: זאת אומרת מפה העלית ופה הורדת, פחות או יותר באותו סכום, אז מה הועילו חכמים?
<אורי שיינין: א' זה קרה שנתיים לפני, לא עשו את זה - - -
אבשלום וילן: שנה לפני.
דוד אמסלם: אם אתה מוסיף מבחינתו - - -
אבשלום וילן: מ-1 בינואר 2014 זה התחיל.
דוד אמסלם: אתה מבחינתו הוספת למונה ולמכנה את אותו - - -
<אורי שיינין: אני רק אגיד שבאינטרס של ההתאחדות לחקלאים, שעתרו כנגד הצעד הזה בבג"ץ, אני לא שמעתי את הטיעון שזה היה על חשבון המעסיקים.
<אורי שיינין: פה הם פתאום אומרים שזה על חשבון המעסיקים.
<אורי שיינין: אולי כדאי שהם יעדכנו גם את בג"ץ.
דוד אמסלם: לא, מה שהוא אומר - - -
אבשלום וילן: זה לא - - -
דוד אמסלם: מה שהם אומרים - - -
מיקי לוי: מה שעלינו עלינו.
דוד אמסלם: שנייה, מיקי.
דוד אמסלם: מה שאומרים אבו וילן ודובי, הם אומרים תשמע, בסוף העובד הזר הוא בעל הסכם פיקס, לא משנה לו איך תקרא לו.
דוד אמסלם: זה נשמע לי הגיוני, התאילנדי נכנס על הסעיפים ואומר תן לי החזקת רכב, תן לי ביגוד?
דוד אמסלם: הוא שואל בסוף – תגיד, כמה אני מקבל?
דוד אמסלם: איך תקרא לזה, מה זה משנה לי?
דוד אמסלם: אז הוא מקבל נגיד 5,000 שקלים.
דוד אמסלם: אז אם אתה הורדת לו 1,000 שקלים ממס המעסיקים ואתה ביטלת לו את נקודות הזיכוי של אותו עובד והורדת את העובד ל-4,000 שקלים שעכשיו הוא צריך להוסיף לו עוד 1,000 שקלים, אז אתה מבין הישראבלוף?
<אורי שיינין: לא, זה לא.
דוד אמסלם: כשהנחת העבודה שזה הסכומים והוא צודק.
<אורי שיינין: אז אני אענה.
<אורי שיינין: קודם כל זה קרה, כמו שאבו אמר, זה קרה בשנת 2014, וזה מה ששר האוצר - - -
<אורי שיינין: זה קרה בשנת 2014.
דוד אמסלם: מה זה משנה מתי קיבלו החלטה?
דוד אמסלם: מתי זה התחיל?
<אברהם דניאל: ב-1.1.2015.
<אורי שיינין: בסדר, כי אתה מדבר על שתי החלטות שמתקבלות במרווחי זמן של מעל שנה וחצי ובאים ואומרים עשית לי כאן ישראבלוף.
<אורי שיינין: אף אחד לא עשה ישראבלוף.
<אורי שיינין: הייתה החלטה אחת שהתקבלה, הייתה החלטה אחרת שהתקבלה שנה וחצי אחרי.
דוד אמסלם: אתה אומר הכנסנו את העז בשנת 2015, הוצאנו אותה בשנת 2016.
<אורי שיינין: לבוא ולומר שמישהו כאן רימה מישהו?
<אורי שיינין: באמת.
אבשלום וילן: ניצלו את פסק הזמן של הממשלות.
אבשלום וילן: החתימו את שר האוצר.
<אורי שיינין: עכשיו דבר שני, לגופו של עניין.
<אורי שיינין: מעלים פה החקלאים טענה שהם לא העלו בעתירה שלהם לבג"ץ.
<אורי שיינין: הם באים ואומרים שבעצם יש הסכמי שכר נטו ולכן כל העלות נופלת על המעסיקים.
<אורי שיינין: בעתירה שלהם לבג"ץ אין זכר לאמירה הזאת.
<אורי שיינין: להיפך.
<אורי שיינין: הם אומרים שכל העלות היא על העובדים.
<אורי שיינין: אז אני לא יודע למי להאמין, למה שהם אומרים לבג"ץ או למה שהם אומרים לך.
דוד אמסלם: שנייה, חברה, לא להפריע.
אבשלום וילן: אמרנו בבג"ץ דבר הרבה יותר חמור, שאתם - - -
דוד אמסלם: רק שנייה אבו.
אבשלום וילן: ב - - - -
דוד אמסלם: אבו, תירגע ואל תתפרץ בדיון, גם אם אתה כועס וגם אם אתה חושב שיש לך משהו לומר.
אבשלום וילן: זה זכויות עבר.
דוד אמסלם: עזוב, אין זכויות עבר עכשיו, תמתין.
דוד אמסלם: תכנס לראש של התאילנדי.
דוד אמסלם: נראה לך שהוא בא על הבסיס הזה או מה הוא מקבל?
<אורי שיינין: אז אני אגיד.
<אורי שיינין: תאילנדים, הנושא הזה עבר הסדרה על פני שנים ואחד הדברים שמיוחד לתאילנדי לעומת ישראלי זה שחייבים בחוק, אתה חייב לתת לו חוזה פורמאלי שרשות האוכלוסין באה ואומרת לך איך החוזה כתוב, והחוזה מוגדר כשכר ברוטו והם אומרים שמעבר לשכר הברוטו יחולו ניכויים שיתכן שישתנו.
<אורי שיינין: יחולו הוראות מס שיתן שישתנו.
<אורי שיינין: הכל כתוב בחוזה.
<אורי שיינין: אז יכול להיות שמישהו סגר איתו, אבל - - -
דוד אמסלם: טוב, אתה נכנס איתי לזה, הבנתי, הבנתי.
דוד אמסלם: אתה מבין מה קורה פה?
דוד אמסלם: אתה מתעסק בפורמליסט יקה ומזה יוצאת התמונה מעוותת.
דוד אמסלם: בגלל שאם אתה אומר לי שהחוזה של התאילנדי ואתה נכנס לזה, והרי התאילנדי הוא תאילנדי.
דוד אמסלם: אני לא יודע אם הוא יודע לקרוא את החוזה בכלל.
דוד אמסלם: מה שהוא מבקש - - -
<אורי שיינין: החוזה בתאילנדית.
דוד אמסלם: אני לא יודע אם הוא יודע לקרוא תאילנדית בכלל.
דוד אמסלם: עכשיו הוא בא, בסוף שורה אחרונה כמו שאני שואל – אני בא לעבודה אני שומע עזוב, עזוב, עזוב, כמה אני מקבל ביד?
דוד אמסלם: מה יוצא לי?
דוד אמסלם: תכלס יהיו 200 סעיפים, מה זה משנה לי?
דוד אמסלם: ביד מה אני מקבל.
דוד אמסלם: אז הרבה פעמים בממשלה, כולל אפילו תפתח תלושי שכר של עובדי מדינה, תראה.
דוד אמסלם: מביאים להם 7,000 סעיפים, הוא לא יודע אפילו לקרוא את התלוש שלו.
דוד אמסלם: הוא רק שואל בסוף למה אני מקבל 5,000 שקלים וזה מה שמעניין אותו.
דוד אמסלם: שורה אחרונה בבנק.
דוד אמסלם: אז לכן אני מניח שהתאילנדי מעניין אותו שורה בחשבון, אחרת הוא לא יוצא מתאילנד.
דוד אמסלם: הוא לא מספר לאשתו שם אני הולך לישראל, אני מקבל החזקת רכב, אני מקבל זה, אני מקבל מעילים.
דוד אמסלם: היא שואלת אותו אבל בסוף כמה כסף אנחנו מקבלים?
דוד אמסלם: זו השאלה המעניינת.
דוד אמסלם: אז זה ההיגיון שלך.
דוד אמסלם: אתה צריך להבין את זה.
דוד אמסלם: אני לא צריך את החוזה שלו.
דוד אמסלם: אז הוא אמרו לו תעשה חוזה, הוא עושה חוזה.
דוד אמסלם: אמרו לו תעשה הסכם בילטראלי, הוא עושה הסכם בילטראלי.
דוד אמסלם: עושה עוד ניירות, עושה עוד ניירות.
דוד אמסלם: בדרך עוד מישהו קוטף על זה קופה, אין בעיה.
דוד אמסלם: אבל בסוף התאילנדי, ואני מדבר כרגע אם צריך עורך דין לעשות עבודה.
דוד אמסלם: זה לא חשוב, גם על זה מישהו צריך לשלם לו.
דוד אמסלם: אבל התאילנדי בסוף מקבל את הסכום.
דוד אמסלם: עכשיו, אם הוא אומר לך, ואני מתחבר עכשיו למה שהם אומרים.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה לא משנה בשנים.
<אורי שיינין: שיגיד את זה - - - -
דוד אמסלם: הוא גם לא צריך להגיד, הוא לא בית משפט פה.
איתן ברושי: מנהלים את המדינה על חקירות?
דוד אמסלם: אנחנו לא פה בבית משפט – למה לא אמר, למה כן אמר.
דוד אמסלם: לא אמר.
דוד אמסלם: אז הכנסתם לו עז בשנת 2015, הוצאתם אותה בשנת 2016.
דוד אמסלם: יכול להיות שבא שר האוצר הזה, שהוא באמת בן אדם רגיש.
דוד אמסלם: הוא חבר שלי הרבה שנים וראה ואמר רק שנייה.
דוד אמסלם: באמת העלו את זה בשנת 2015, אתה יודע מה, בוא נוציא להם את זה.
דוד אמסלם: אז הוא עשה טרייד אוף כזה, אמר יאללה.
דוד אמסלם: אבל זה ברור לך שמבחינתם הם לא חיים על בסיס שנה.
דוד אמסלם: יש להם רצף.
דוד אמסלם: אז אם עשו להם עוול בשנה מסוימת ותיקנו את זה השנה, מבחינתנו הם פיטים.
דוד אמסלם: הוספת במונה ובמכנה אותו סכום, נשאר אותו דבר.
דוד אמסלם: לכן אני בא כרגע לנושא של האגרות.
דוד אמסלם: 2,000 שקלים – איך קבעו 2,000 שקלים?
דוד אמסלם: למה לא 1,500 שקלים?
<אורי שיינין: למה לא גם 5,000?
<אורי שיינין: באופן עקרוני, כשזה הגיע לכנסת, זה הגיע לסכומים יותר גבוהים בהצעות הממשלה שקבעו את האגרות ובמהלך הדיונים בכנסת, גם נציגי החקלאים, נדון גובה האגרות.
דוד אמסלם: אני ביקשתי דרך אגב שתעשו דיון בנושא.
דוד אמסלם: עשיתם דיון בנושא?
<אורי שיינין: כתבתי לך את עמדתנו בנושא.
דוד אמסלם: ו-?
<אורי שיינין: אנחנו לטעמנו, כמו שכתבתי לך שם, עלות ההעסקה היום, אחרי ביטול היטל המעסיקים, די דומה לעלות ההעסקה של ישראלים.
<אורי שיינין: בסדר, יש דברים שייחודיים לישראלים שלא מתקיימים בעובדים זרים ויש דברים שייחודיים לעובדים זרים ואני לא נכנס פה להיבטים.
<אורי שיינין: יש פה עוד היבטים אחרים שאפשר לפתוח, אבל זה לא ואנחנו גם עוד מעט מסיימים את הדיון.
דוד אמסלם: אל תדאג, אני אאריך אותו אם צריך.
דוד אמסלם: תשאיר לי את זה.
<אורי שיינין: אז אני פה לרשותך.
<אורי שיינין: בעלות ההעסקה בפועל קיים פער של 1,200 שקלים בממוצע בין העסקת עובד ישראלי לעובד זר.
דוד אמסלם: לטובת מי?
<אורי שיינין: לטובת העובד הזר, הוא יותר זול.
<אברהם דניאל: הוא יותר יקר.
<אברהם דניאל: אתה לא יודע חשבון.
דוד אמסלם: חברה.
דוד אמסלם: הוא יודע חשבון.
דוד אמסלם: בטוח.
<אברהם דניאל: הוא יודע חשבון, כן, איך לדפוק אותנו.
דוד אמסלם: חשבון הוא יודע.
דוד אמסלם: בבקשה אורי.
<אורי שיינין: אפשר לנהל דיון, אבל כאילו לבוא ולקבל אמירות כמו איך לדפוק אותנו ואיך זה.
<אורי שיינין: לא, אני מבקש - - -
דוד אמסלם: אורי, אורי - - -
<אורי שיינין: אדוני יושב הראש, אני לא יכול להגיד.
<אורי שיינין: אתה פה מנהל את הדיון.
דוד אמסלם: אורי, תקשיב, קודם כל אני רוצה להגיד לך משהו לגבי הדיון.
דוד אמסלם: אנחנו כאן, קח את זה נכון.
דוד אמסלם: הבן אדם מדבר ממר ליבו.
דוד אמסלם: דרך אגב, אם אני לא עושה את הדיון, אין לו עם מי לדבר.
דוד אמסלם: אין לו עם מי לדבר.
דוד אמסלם: אתה לא נמצא, אז הוא כבר חושב על הדיון הזה הרבה חודשים והוא רוצה לדבר איתך.
<אורי שיינין: תאמין לי שאנחנו מדברים.
דוד אמסלם: אז עכשיו אנחנו כרגע לא נמצאים בנימוסים והליכות.
דוד אמסלם: עזוב, עזבו, הוא זרק איזו מילה פה שם, עזוב.
דוד אמסלם: תטשטש.
דוד אמסלם: הוא לא פגע בך ברמות כאלה ש - - -
איתן ברושי: אתה כבר שמעת דברים יותר קשים.
דוד אמסלם: מזעזע.
דוד אמסלם: באוצר אני שמעתי שאתם לפעמים מדברים אליהם אחרת, לא אתה באופן, אני שמעתי התבטאויות, אבל אני אומר עזוב את זה.
דוד אמסלם: אתה אומר שהעובד הזר יותר זול מהישראלי ב-1,200 שקלים?
<אסף לוי: בממוצע.
<קריאה: במה הוא יותר זול?
<אורי שיינין: עובד ישראלי שבא לעבוד בחקלאות אומר בשכר מינימום אני לא מוכן לעבוד, למה?
<אורי שיינין: כי בשכר מינימום אני אעבוד בקניון, אני אמכור חולצות.
<אורי שיינין: כדי לעבוד ברפת הוא ידרוש שכר של 30 שקלים לצורך העניין, ואז תתפסו אותי עכשיו על זה.
<אורי שיינין: בממוצע עובד ישראלי עולה 1,200 שקלים יותר מעובד זר.
דוד אמסלם: הוא אמור לעלות.
<אורי שיינין: הוא אמור לעלות מה?
<אורי שיינין: כל הרעיון של ייקור עלות ההעסקה זה כדי לבוא ולומר לחקלאים בסדר, אני נותן לך פה הטבה שחוץ מבענף הבניין והסיעוד אלה כל יתר המעסיקים במשק, אבל בגלל זה אל תבוא ותפגע-, בוא נקטין את הפגיעה בעובדים הישראלים שנשארים, שזה מה שאני אמרתי איזונים ובלמים.
<אורי שיינין: בוצע פה צעד דרמטי - - -
דוד אמסלם: אתה אומר שיש שכר מינימום שהעובד הישראלי לא בא בשכר המינימום.
<אורי שיינין: עובד ישראלי בענף החקלאות הוא בממוצע מעל שכר המינימום.
דוד אמסלם: ומי משלם לו את הפער?
<אורי שיינין: המעסיק, החקלאי, מה זאת אומרת?
דוד אמסלם: אבל הוא אומר לך אני לא משלם לו.
<אורי שיינין: אז מה, אז נתוני ביטוח לאומי זה בלוף?
דוד אמסלם: לא, אבל הסברתי.
דוד אמסלם: אתה עושה את הממוצע.
דוד אמסלם: תראה מה קורה לי פה.
דוד אמסלם: אתה עושה את הממוצע של הבריכה, זה הבעיה שלי פה.
דוד אמסלם: כשאתה בסוף מגיע למסקנה שבן אדם טבע בבריכה שהממוצע שלה הוא 60 ס"מ.
דוד אמסלם: כי יש פה 10 ס"מ, מהצד השני יש 2 מטרים, אז הוא טבע כנראה בממוצע, הוא טבע ב-60 ס"מ.
<אורי שיינין: אני מסכים, אבל - - -
דוד אמסלם: לכן זה מה שמרגיז אותם וזה מה שמרגיז אותי בדיון.
דוד אמסלם: אתה בא לי עם הגרפים, עם הנתונים, אבל אני אומר לך תקשיב, שמע את הקליינט.
דוד אמסלם: שמע מה הוא צריך.
דוד אמסלם: אל תילחם בו.
<אורי שיינין: אני לא נלחם.
דוד אמסלם: אל תנסה להסביר לו מה הוא צריך ואל תנסה להסביר לו שהאנשים הישראלים באים לעבודה, הם לא באים לעבודה.
<אורי שיינין: אני חוזר ואומר, בסוף בוצע צעד דרמטי, הייתה הפחתה של 75% בייקור של עלות ההעסקה של עובד זר אל מול עובד ישראלי.
<אורי שיינין: לבוא ולומר - - -
דוד אמסלם: אבל דיברנו על זה.
<אורי שיינין: לא, עזוב.
<אורי שיינין: גם עם נקודות הזיכוי, גם אם מה שאבו וילן אומר פה הוא נכון, אמת לאמיתה, מה שלא נאמר בבג"ץ, אבל גם אם זה נכון, עדיין יש כאן פער של 75% שצומצם.
<אורי שיינין: בוטל מס המעסיקים, יש אגרות.
<אורי שיינין: זה מה שנשאר.
דוד אמסלם: לא, צומצם מס המעסיקים ובוטלו נקודות הזיכוי.
דוד אמסלם: בשקלים זה אותו דבר פחות או יותר?
<אורי שיינין: לא, זה יותר.
דוד אמסלם: אז לא הבנתי איזה - - - על הדבר זה, עוד הפעם.
דוד אמסלם: אם אתה הורדת ממנו מכאן 20 שקלים והוספת לו 20 שקלים פה, אז איך אתה כל הזמן מדבר על זה שהורדת לו?
דוד אמסלם: בוא תסביר לי.
<אורי שיינין: אני לא מקבל - - -
<אורי שיינין: א' היה לו גם את זה וגם את זה.
<אורי שיינין: אז גם אם אתה אומר לא בוטל - - -
דוד אמסלם: אבל אנחנו דיברנו על זה.
דוד אמסלם: הכניסו לו עז בשנת 2015, שלדעתי זה ברשעות, ומישהו בא והוציא את זה בשנת 2016.
דוד אמסלם: מבחינתנו זה נשאר פחות או יותר אותו דבר.
דוד אמסלם: אז הייתה שנה אחת, שנה קשה מאד שהוא קיבל באמת את כל מכות מצרים.
דוד אמסלם: אז אני עכשיו בא לעניין.
דוד אמסלם: אני שואל שאלה, האם אתם עשיתם דיון אצלכם, כמו שביקשתי, שקראתם לחקלאים למשרד?
דוד אמסלם: להתאחדויות החקלאים?
דוד אמסלם: קראתם למשרד החקלאות?
דוד אמסלם: למשרד הכלכלה ודנתם על הנושא ואמרתם בואו נתחיל להוריד גם את יוקר המחייה, בוא נאפשר להם באמת לחיות קצת יותר טוב, בסך הכל הם במשבר, ובואו נלך בכיוונים החיוביים.
<אורי שיינין: אני חושב ששר האוצר הלך לכיוונים החיוביים ואני חושב שבכל הכבוד, הוועדה, במקום לבוא ולומר בוצע פה צעד דרמטי שלא בוצע עשור, לבוא ולומר תראו, נשאר עוד סעיף קטן שבו עדיין לא טיפלנו, כשמתעלמים מכל השאר.
<אורי שיינין: אני חושב ששר האוצר כן עשה פה צעד דרמטי, שגם החקלאים מברכים עליו.
<אורי שיינין: אני חושב שזה מה שצריך - - -
דוד אמסלם: קודם כל אמרתי, אני מברך את שר האוצר.
<אורי שיינין: לא, בסדר - - -
דוד אמסלם: לא, לא, אתה עושה - - -
<אמיר שניידר: ואיך מה מעסיקים נוצר, אמרת להם?
<אמיר שניידר: איך הוא נוצר מלכתחילה?
דוד אמסלם: אתה חוזר על המנטרה כאילו אתה עכשיו במערכת בחירות ואתה הפוליטיקאי.
דוד אמסלם: אני אומר בגדול לשר האוצר שאפו על זה שהוריד את זה.
דוד אמסלם: אנחנו רואים רצף שלטוני, אני לא בקטע האישי.
דוד אמסלם: אני גם לא תוקף אף שר אוצר אחר ולא ממשלה אחרת.
דוד אמסלם: דרך אגב זאת הממשלה שלי.
דוד אמסלם: זה ראש הממשלה שלי, אני אומר את זה.
דוד אמסלם: אבל אם העמיסו על החקלאים במשאית בשנת 2015 מטלה שלא הייתה מגיעה להם ובא היום שר האוצר והוריד להם את המטלה, אני שמח.
דוד אמסלם: אבל מבחינתם בתהליך, על רצף השנים, נשארו אותו דבר.
דוד אמסלם: אז אתה אומר לי שאנחנו צריכים להודות?
דוד אמסלם: בוודאי שאני מודה לאיש הספציפי הזה שהוא הוריד את זה, אבל אני לא מודה לשלטון הרציף שעשה את זה בכלל.
איתן ברושי: אני מודה ליושב הראש ורציתי להגיד, תיארת מקודם את הדברים כך, שחשבתי בליבי, דודי, כמי שלא בא מהחקלאות, שלאוצר לא היו מקבלים אותך עם התפיסות שהצגת וההבנות.
איתן ברושי: אבל נחזור לעניין.
איתן ברושי: אני יוצא מפה לדיון על יבוא טונה.
דוד אמסלם: יבוא?
איתן ברושי: יבוא טונה.
דוד אמסלם: זה יבוא על חשבון ישראלים?
מיקי לוי: אנחנו רוצים לדבר, כי יש לנו - - -
איתן ברושי: רגע, אני יזמתי את הדיון הזה כי הולכים לסגור את מפעלים ואני לא רוצה להאריך, אבל ביקשתי דקה להתנצל שאני יוצא ולומר משפט גם לחברי באוצר.
איתן ברושי: תראו, בכל העולם מעסיקים עובדים זרים בחקלאות.
איתן ברושי: החקלאות בכל העולם נעזרת בהיקף גדול של עובדים, החקלאות הכי מתקדמת בעולם.
איתן ברושי: בין היתר משום שחקלאות שמתחרה בשווקים בעולם לא יכולה לשלם שכר גבוה ולא יכולה לשלם עלויות גבוהות.
איתן ברושי: גם בישראל, אדוני יושב הראש, הבעיה היא לא רק מה מקבל התאילנדי או מה המדינה ללוקחת שלא בצדק, אלא מאיפה החקלאי יכול להביא.
איתן ברושי: תראו, בסיעוד ובשיקום ובעוד מקומות, מעלים את העלויות.
איתן ברושי: אולי במידה רבה גם עלות הדיור לא ירדה, פקידי האוצר, אולי גם בגלל זה.
איתן ברושי: אבל בחקלאות לא ניתן להעלות את מחיר המוצר.
איתן ברושי: א' אתם תוקפים אותנו על יוקר המחייה עד כדי ייבוא פרוע, ב', החקלאי לא מתפרנס.
איתן ברושי: הוא בקושי חי מעבודתו ולא רק בגלל העובדים, אבל גם בגלל העובדים.
איתן ברושי: לכן אי אפשר, אדוני יושב הראש, להטיל על החקלאי עוד עלויות ולמכור את התוצרת במחירי הפסד.
דוד אמסלם: אתה לא מחזק אותי.
איתן ברושי: אני רוצה לחזק אותך ולומר לסיכומו של דבר, השאלה היא לא רק, ולא הזכירו פה עוד מיסים, עלויות הקיום וכו'.
איתן ברושי: חקלאות ישראל בסכנה גדולה.
איתן ברושי: רוח רעה מנשבת בכל מקום וגם בפרוזדורי האוצר וגם בחקלאות.
איתן ברושי: אם לא יבינו שהעסק הזה בסימן שאלה, לא יידעו לתת תשובה על כל נקודה בנפרד.
איתן ברושי: יש כאן עניין עקרוני שבכל העולם עובדים עובדים זרים בחקלאות בעבודה זולה.
איתן ברושי: אי אפשר להתעשר מחקלאות וזה לא מפתיע שלא רוצים לעבוד בחקלאות בשכר מינימום או פחות מה.
איתן ברושי: ומצד שני, מאיפה החקלאי ייקח את העלויות האלה?
איתן ברושי: עוד לא אמרו פה כמה עולה לחקלאי לטפל בעובד זר.
איתן ברושי: שעות העבודה שלו הן אין סופיות עם הבירוקרטיה.
איתן ברושי: לכן צריך לראות בעובדים זרים כמו, בלי לפגוע באף אחד, כמו חלק מאמצעי הייצור.
איתן ברושי: ולכן הגישה צריכה להשתנות.
איתן ברושי: לא מה זה מביא למדינה, אלא מה התנאי לקיום החקלאות והחקלאים.
דוד אמסלם: ברשותך, אני רוצה עוד פעם לחזור אליך, אורי, בשתי שאלות שמעניינות אותי.
דוד אמסלם: בתחשיב כשאתה משווה בין החקלאי הישראלי, האם אתה לוקח בחשבון גם את העלויות הנוספות מעבר לשכר?
דוד אמסלם: למשל דיור?
דוד אמסלם: חופשות מיוחדות?
<אורי שיינין: מה זה חופשות מיוחדות?
דוד אמסלם: לעובד הזר, הרי הוא מגיע לארץ, אתה צריך לאפשר לו, יש לו תנאים של עובד זר.
דוד אמסלם: הרי הוא התנתק ממקום מחייתו הרגיל, אז אני מניח שאתה צריך.
דוד אמסלם: הוא לא בא לכאן ומתחיל לשכור דירה בעיר ובא.
דוד אמסלם: אני מדבר לפחות בממשקים החקלאים.
דוד אמסלם: שוב, אני צריך לתת לו איזה שהם - - -
<אורי שיינין: התשובה היא כן.
<אורי שיינין: אני אגיד שבתחשיב שעשינו - - -
דוד אמסלם: תשלח לי את התחשיב.
<אורי שיינין: גם עשינו הנחה שמרנית לגבי הפרשות הסוציאליות - - -
דוד אמסלם: אז אני מציע בוא תשלח לי - - -
<אורי שיינין: הנחנו שכולם משלמים הפרשות סוציאליות, שזה לדוגמא מה ש - - -
דוד אמסלם: אז אני מבקש שתשלח לי.
דוד אמסלם: תוך שבוע יספיק לך?
דוד אמסלם: תשלח לי בדיוק את התחשיב שאתה משווה בין העלויות של העובד הזר ובין העלויות של העובד הישראלי.
דוד אמסלם: ואז אני אשב עם החקלאים, אני אקבע עם דובי - - -
אבשלום וילן: אנחנו נשלח לך.
דוד אמסלם: תשלח לי אתה.
אבשלום וילן: ואתה תראי את תחשיבי האמת - - -
דוד אמסלם: אבל אני הסברתי, אני רוצה לבדוק את הבסיס שלו.
דוד אמסלם: אני אשב אתכם.
דוד אמסלם: במקום שהוא יישב אתכם אז אני אעשה את זה.
דוד אמסלם: הוא ישלח לי, אני אשב אתכם ואחרי זה אני אעיר לו.
דוד אמסלם: לגבי הנושא השני, כמה הכנסות יש למדינה מהאגרות האלה?
דוד אמסלם: כי בסוף אני מבין שאתם באים לא מזווית הכסף.
דוד אמסלם: אנחנו באים מזווית האבטלה.
דוד אמסלם: אבל בסוף נכנס כמה פונטים, כמה נכנס?
<אורי שיינין: אני לא בדקתי את הנתונים בפועל.
<אורי שיינין: אני יכול לעשות טבלה - - -
אבשלום וילן: 50 מיליון שקלים רק האגרות.
<אורי שיינין: אני יכול לעשות אומדן פשוט פה בוועדה.
<אורי שיינין: יש לנו בערך 22,000 עובדים.
דוד אמסלם: לא, עזוב, תשלח לי.
<אורי שיינין: לא, אני אומר את זה - - -
דוד אמסלם: שלח לי אורי.
דוד אמסלם: זה באזור ה-35 מיליון שקלים.
<אורי שיינין: אני חושב, אבל אני לא בטוח.
דוד אמסלם: עכשיו אני רוצה לשאול אותך שאלה, אורי.
דוד אמסלם: אם לשיטתך, הרי זה ברור שאנחנו רוצים להילחם ביוקר המחיה.
דוד אמסלם: ברור שהאגרות, לפי מה שהצגת, ואני מבין את ההיגיון, לא באו מזווית הכסף.
דוד אמסלם: לא באים לעשות עליהם עוד מס, אלא מהזווית של הישראלים.
<אורי שיינין: גם וגם, וגם זה שיש בסוף, להעסקת עובדים זרים יש גם השלכות חיצוניות.
<אורי שיינין: זאת אומרת לכן גם מעבר להיטל נקבעת גם אגרה.
<אורי שיינין: זאת אומרת השימוש בכלי האגרה היה בגלל העלויות החיצוניות הייחודיות שיש להעסקת עובדים זרים.
דוד אמסלם: שאתה לא בא מהזווית של ה - - -
<אורי שיינין: לא, אני אומר אגרה, למה בחרת בסוף, מראש, למה לא אמרו בואו נשים את הכל בהיטל.
<אורי שיינין: למה שמו חלק באגרה?
<אורי שיינין: הרציונאל היה, האמירה שבעצם להעסקת עובדים זרים למדינה יש בעצם את מינהל שירות למעסיקים, יש לך יחידות אכיפה - - -
דוד אמסלם: המדינה רוצה לממן את השירות הזה.
<אורי שיינין: עכשיו, זה לא אחד לאחד, אבל יש השלכות חיצוניות - - -
דוד אמסלם: אוקיי, אז אני שואל, אם אנחנו באים מהזווית בעיקר של מה שאמרתי, שהם לא יתחרו בעובדים הישראלים שאנחנו חושבים שהם יהיו מועסקים, ובוא נניח שרק השירות הזה של החקלאים עלה לנו 30 מיליון שקלים, אני מניח שיש כמה פקידים, תנקו כמה פקידים שעוסקים בהם אז קח שני מיליון שקלים, שים בצד.
דוד אמסלם: אז הרווחתם בנטו 28 מליון שקלים או 25 מיליון שקלים, לא חשוב.
דוד אמסלם: אני אעשה לך את התחשיבים עוד מעט.
דוד אמסלם: אם אתה תגיד לי גם כמה כוח אדם מועסק שם, אז אני אספר לך גם כמה זה עולה נטו.
דוד אמסלם: כמה המדינה מכניסה נטו.
דוד אמסלם: אבל אני שואל שאלה ברעיון, עזוב אותי כרגע בזה.
דוד אמסלם: אל תיקח אותי לפחיות.
דוד אמסלם: נישאר במיין סטרים.
דוד אמסלם: אז למה אתה לא חושב שכדאי, נניח, לשיטתך, ואני אלך עם האגרות, אז למה לא נמצא איזו שהיא דרך הגיונית להחזיר להם את זה בדלת האחורית, בנושא אחר לגמרי, שקשור לחקלאים, ככה שזה יהיה מן משק סגור ולא יושפע על נושא שוק העבודה?
דוד אמסלם: שתיתן לו סובסידיה או תיתן לו את זה כהחזר בצורה אחרת.
דוד אמסלם: לא יודע, אולי בדלקים, אולי במשהו אחר.
אבשלום וילן: שיעלה את ההשתתפות ב - - -
דוד אמסלם: אם תיתן לי חצי שעה איתם - - -
אבשלום וילן: שיעלה ל-70-80%.
דוד אמסלם: אני אמצא גם את הדרך איך בעצם גם לגרום לזה שהם ישלמו לכאורה את ההיטל כדי שלא ישתלם והעובד הישראלי יבוא, וגם בעצם להוריד את העלות באותו מחיר במקום אחר, כדי שעלות המוצר גם תהיה - - -
<אורי שיינין: תן לי.
<אורי שיינין: אני אנסה רגע להסביר, תגיד לי אם הבנתי.
<אורי שיינין: אתה בעצם בא ואומר תשמע, הבנתי, אתה רוצה לייקר את עלות הזר לעומת הישראלי, הבנתי.
<אורי שיינין: תשאיר את הייקור הזה, אבל תן לחקלאים, זאת אומרת את הכסף שאתה גובה מהם, תן להם.
<אורי שיינין: נגיד לצורך העניין, תן להם אפילו לעידוד תעסוקת ישראלים.
דוד אמסלם: יכול להיות, כן.
<אורי שיינין: אוקיי, תן לנו לחשוב על זה.
דוד אמסלם: אני אומר, בגדול בדיוק כמו שעשיתם, איך אמרת?
דוד אמסלם: שנייה, אני אתן לך לדבר לפני שאנחנו הולכים.
<קריאה: אני חייבת.
<אורי שיינין: אני אבדוק את זה ואחזור לוועדה עם תשובה.
<דובי אמיתי: אדוני יושב הראש, אני מבקש להבהיר כמה דברים, שאדוני יושב הראש, לא בטוח שהמידע הזה הגיע אליו.
<דובי אמיתי: כשדיברנו על נקודות הזיכוי, אז זה עומד ותלוי בבית המשפט.