GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<משה אמסלם: אחת הבעיות הכי גדולות שיש לנו בירושלים עם הנושא של הזכיינות מהסוג הזה, זה הנושא של ה-BOT.
<משה אמסלם: אני חושב שיותר לא יהיה במדינת ישראל כלי תחבורה ציבורי שיהיה ב-BOT.
<משה אמסלם: בסופו של דבר, המדינה צריכה לקחת את הסיכון לביקושים, לתת לבן-אדם מה שמגיע לו.
<משה אמסלם: כשאמרתי לך שנכשלתי במשא ומתן על הכרטוס, זו בדיוק הסיבה.
<משה אמסלם: הסיבה היא שזה סוג כזה של זכיינות ל-30 שנה שצריך לראות להבא לא לעשות אותו דבר.
<יעקב הלפרין: קודם כל ברוכים הנמצאים, תודה רבה למארח, יושב ראש הוועדה, ראש העיר הנכבד שלנו, אנחנו יושבים ביחד עם המנכ"ל.
<יעקב הלפרין: אין שמחה יותר גדולה מ"שבת אחים גם יחד, הנה מה טוב ומה נעים" – באמת, זה ירושלים, זה ירושלים על ראש שמחתנו.
<יעקב הלפרין: בקשר לנושא של תחבורה שאנחנו מדברים כאן, אני חושב שהנושא הזה הוא אקוטי לירושלים, באמת כל צעד שאנחנו מתקדמים בליווי חברת "מוריה", המנכ"ל ותכנית אב לתחבורה עושים עבודה נפלאה.
<יעקב הלפרין: אני חושב שזה יכול לקדם את ירושלים עם כל מה שאנחנו מחפשים כל מיני פתרונות שלא תהיה ירידה מירושלים, ושתהיה יותר עלייה לירושלים, כל זה אני חושב שהפתרון הוא גם ריבוי עסקים, ודברים אחרים, אבל זה שיש אמצעי תחבורה קל, נגיש מהבתים של אנשים לעבודה שלהם, למרכז העיר, כל זה באמת מקדם בצורה משמעותית את כל הנושא של לגור בירושלים ולחיות בה טוב.
<יעקב הלפרין: אני מברך את כולנו, כולל אותי שעוסקים במלאכה, ושנמשיך לבנות את ירושלים, ובנה ירושלים - ונזכה לדברים שאנחנו באמת מייחלים לנו, מצפים לנו מדורי דורות – "לירושלים עירך ברחמים תשוב".
<פיני עזרא: קודם כל תודה על האירוח של יושב ראש הוועדה דודי אמסלם.
<פיני עזרא: אתה שמת את ירושלים על ראש שמחתך, אתה השגריר של ירושלים בכנסת, בכנסת אתה השגריר שלנו.
<פיני עזרא: בירושלים פתרון התחבורה נותן לנו פתרון להמון דברים, הוא פתרון ראשי גם לתעסוקה.
<פיני עזרא: יש הרבה שישימו את התעסוקה שלהם בירושלים אפילו שהם גרים מחוץ לעיר אם יהיה להם פתרון איך הם מגיעים לירושלים במהירות.
<פיני עזרא: אנחנו נתקלים בהרבה משרדים שהעבירו את הפעילות שלהם מירושלים למרכז בגלל בעיות תחבורה.
<פיני עזרא: הפתרון הזה בעצם של הרכבת הכבדה והרכבת הקלה נותן פתרון לעסקים, בראש ובראשונה הוא נותן גם פתרון למצוקת הדיור.
<פיני עזרא: בעצם כל ירושלים הגדולה הזאת נהיית עיר אחת קטנה שאתה מגיע ברגע לכל מקום.
<פיני עזרא: לפני שנהייתי חבר מועצה, הייתי מגיע לעירייה רק עם הרכבת.
<פיני עזרא: אני חשבתי שאני לעולם לא השתמש בה.
<פיני עזרא: בעצם הפתרון של התחבורה הציבורית דוחף את ירושלים קדימה בכל הפרמטרים, ואנחנו באמת מודים גם ל"מוריה", גם לתכנית אב, גם לראש העיר שדוחף את ירושלים קדימה.
<פיני עזרא: עכשיו באחדות שיש לנו בעיר אני בטוח שנצליח עוד הרבה יותר.
<פלר חסן נחום: נכנסתי לתפקיד לפני כשבוע, אני מחזיקה את תיק תחבורה.
<פלר חסן נחום: אז נכנסתי לתפקיד בזמן האחרון, ואני באמת רוצה לברך את ראש העיר על החזון שלו בתחבורה.
<פלר חסן נחום: אני התחלתי להבין יותר ויותר שהרכב זה משהו מהעבר, ואנחנו צריכים כל הזמן לחשוב איך בעוד 20 שנה המפה תיראה, ותחבורה זה לא רק תחבורה ציבורית, זה גם הולכי רגל, זה גם אופניים.
<פלר חסן נחום: אנחנו מקדמים עם ראש העיר כל מיני סוגיות גם תחבורה ציבורית שאנחנו רוצים להנגיש לקהל, ואנחנו רוצים גם לשתף את הקהל, כי יש תמיד המון פידבק מהציבור שהם לא רוצים שם והם לא רוצים ברחוב שלהם, המון תלונות.
<פלר חסן נחום: אנחנו צריכים לשתף את הציבור בתהליך.
<פלר חסן נחום: אנחנו רוצים גם לחשוב על דרכים אחרות לקדם את התחבורה גם הולכי רגל וגם אופניים וכל מיני תחבורות.
דוד אמסלם: תודה רבה, בהצלחה.
<אמנון מרחב: רק רציתי להוסיף את העניין שפלייר נגעה בו, זה שבילי האופניים.
<אמנון מרחב: לצד כל הפיתוח המואץ של כבישים ורכבות ורכבלים, אנחנו עושים מאמץ גדול מאוד גם לסלול שבילי אופניים.
<אמנון מרחב: לשמחתנו, גם בעניין הזה יש לנו אוזן קשבת מאוד גדולה במשרד התחבורה ובאוצר.
<אמנון מרחב: צוות אב לתחבורה מכין עכשיו על פי הוראה של ראש העיר תכנית אב לשבילי אופניים, אנחנו מקווים שהיא תתוקף ותאושר ותמומן, גם כי מדובר בתכנית מאוד שאפתנית שגם תקשר את כל המערך הזה גם במערך של שבילי אופניים.
<אמנון מרחב: אנחנו גם בונים תכנית להשכרת אופניים להשכרת אופניים במרכז העיר, וזה ייתן תמונה שלמה של כל הקומפלקס התחבורתי הזה.
<מיכל שלם: סומכים עליכם שתעשו את עבודתכם נאמנה.
ניר ברקת: האמת, אני טוען ש"יגעת ומצאת – תאמין".
ניר ברקת: אנחנו פועלים על התכנית הזאת באינטנסיביות כבר כמעט מאז שנכנסתי לתפקיד.
ניר ברקת: עשינו שינוי במבנה הארגוני, אני חייב לומר, העברנו חלק מהסמכויות לתוך תכנית אב ותחבורה התכנוניות.
ניר ברקת: הכנסנו עוד פונקציה בתוך תכנית אב שתסייע להתמקד ולהוביל את התהליך רק של המסילות ולתעדף אותו.
ניר ברקת: אנחנו עכשיו בונים מנהלי פרויקטים לכל אחד מהמסילה שיעביר את זה מתכנון מאקרו לתכנון מפורט לביצוע, חלקם יתחילו בתכנית אב, ואחרי זה יעברו ל"מוריה", ליצירת רצף תהליכי.
ניר ברקת: תכנית האב יחד עם "מוריה", יחד עם העירייה, יש לנו יותר ויותר הסכמות, ואני חושב שרכשנו את אמונם אחד של השני של השלישי – אני מדבר בעיקר תחבורה, אוצר ועירייה.
ניר ברקת: הוא מאפשר לנו לקחת את זה לשלבים הבאים.
ניר ברקת: על סדר יומנו המשולב הוא גם לבחון, לקחת את תכנית אב לשדרג אותה, להיות מנהלת המטרופולין, רשות מטרופולינית שמסתכלת לא רק על העיר ירושלים, אלא על הקשר בין העיר ירושלים לערי הלוויין.
ניר ברקת: יש הגיון בתחבורה להסתכל מטרופולינית.
ניר ברקת: היתרון שלנו בירושלים שאנחנו 80% ירושלים ו-20% מטרופולין.
ניר ברקת: במרכז הארץ האתגר המטרופוליני הוא הרבה יותר גדול, והצענו, ואני חושב שאנחנו מתקדמים לקחת את - - - הזאת של היום אנחנו מתכננים את העיר, ולחליפין איך מגיעים אליה, משרד התחבורה, זה גם מקרין על ירושלים איך אנחנו מנהלים מעגל קצת יותר רחב.
ניר ברקת: יש לנו מוטיבציה משולבת לבדוק את המשמעות של התהליך הזה.
ניר ברקת: מול הציבור, אני חושב שתהליכי שיתוף ציבור בעיר ירושלים מהטובים היום שיש בכלל, וכל מינהל קהילתי שהרכבות והצירים והכבישים עוברים דרכם, אנחנו לא מגיעים לסטטוטוריקה לפני שעשינו איתם כמה סיבובים.
ניר ברקת: כשמגיעים כבר לסטטוטוריקה, הפער שיכול להתפתח בין משהו שאולי לא חשבנו עליו, לבין מה שתכננו הוא מאוד קטן, אז לעיתים, תמיד יש עוד מעגל של סיבובים, צומת בר-אילן, יש עוד כמה מקומות.
ניר ברקת: אני יודע שיכולת ההקשבה, האוזניים הגדולות שיש היום במערכת מאפשרת לנו להיכנס יחסית בהסכמה מאוד רחבה.
ניר ברקת: התכנית הזאת של הרכבות בגדול מתקדמת מאוד מהר כי היא כל כך שקופה ופתוחה.
ניר ברקת: דבר אחד אמרתי לצוות, אני עדיין לא מקבל את לוח הזמנים, הוא לא מספיק אגרסיבי.
ניר ברקת: אני חייב לומר עוד הערה מאוד חשובה מבחינת האוצר ומשרד התחבורה, שיש אלמנטים בצירים שאפשר להריץ אותם יותר מוקדם ולהרוויח איכות חיים.
ניר ברקת: קחו דוגמה את צומת פת – הרכבת עוברת בצומת פת שזה מול עמק הצבאים.
ניר ברקת: אנחנו רוצים לשקע את צומת פת ממזרח למערב, הרכבת תנוע על החלק העליון, והכביש ינוע מלמטה, עכשיו מה זה עושה לנו – זה פותח את קטמונים במפלס אחד לכיוון עמק הצבאים, זה אלמנט שאנחנו רוצים להקדים את הביצוע שלו, זה משדרג איכות חיים בצורה דרמטית, ואז ממילא צריך לעשות את זה.
ניר ברקת: אנחנו יודעים לאתר היום אלמנטים על הצירים שאנחנו רוצים להקדים את הביצוע שלהם כי הם משפרים משמעותית את איכות החיים - אז קיבלנו תשובה עקרונית חיובית גם על זה.
ניר ברקת: אגב, עוד דבר שאני רוצה לציין, שאנחנו בונים היום את רשת הכבישים והרכבות, אז תכנית אב בניגוד למה שהיה עם הקו הראשון יחד עם "מוריה", מציגים לנו איך מהסוף להתחלה ומהתחלה לסוף אנחנו מנהלים את התנועה עם מינימום כאב ציבורי מבחינת סגירת כבישים, כמו שיש היום פחות או יותר בכביש 1, תמיד בכל שלבי הביצוע יש שני נתיבים לירושלים, אותו דבר אנחנו צריכים לעשות את זה בחכמה שלא פתאום העיר שלנו תעמוד תוך כדי העבודה.
ניר ברקת: גם התהליך עצמו הוא מתוכנן מההתחלה לסוף, מהסוף להתחלה.
ניר ברקת: אני מרגיש דיי בנוח שאנחנו יודעים להשתלט על המפלצת הזאת, כי זאת מפלצת של פיתוח אורבני שהוא ממש לא פשוט.
ניר ברקת: אני מאוד אופטימי שאנחנו נצליח לממש אותו יותר מהר ממה שתוכנן תחילה.
דוד אמסלם: תודה, אדוני ראש העיר, על המצגת הרצינית שהצגתם כאן.
דוד אמסלם: בכלל, ככלל, אני חושב שסוגיית התחבורה זה קריטי לפיתוח העיר – אין תחבורה אין עיר היום, חבל על הזמן.
דוד אמסלם: לכן אני חושב שבעצם זה אבן היסוד לפיתוח, ועצם העניין שאתה הצגת פה שהוא חזון של 20', 25' – רוב הבעיות שאנחנו מתעלים פה זה מחר בבוקר ומה קורה, אז באמת זה דבר חשוב מאוד, וגם זה שמשרד התחבורה והאוצר הם מבינים את העניין, והם משתפים פעולה, ובאמת, בסך הכול מתחברים זה דבר חשוב.
דוד אמסלם: יש פה תכנית, שמבחינתי, באמת היא יכולה להיות מודל.
דוד אמסלם: בכלל, במדינת ישראל שגם מדובר על רכבת כבדה וגם רכבת קלה וגם תחבורה ציבורית, מארג כבישים ורכבלים שבסך הכול כל הדבר הזה אמור לשנע אנשים ממקום למקום שזה בעצם כל החיים האורבניים בתוך העיר.
דוד אמסלם: פרויקט של 25 מיליארד שקל בתכנית רב שנתית זה דבר חסר תקדים.
דוד אמסלם: אני לא חושב שיש איזו עיר בארץ שמגיעה לממדים האלה.
דוד אמסלם: לכן, באמת, שאפו על כל מה שקורה כאן בסיפור של התחבורה.
דוד אמסלם: יש פה הרבה עבודה והרבה חשיבה והרבה חזון.
דוד אמסלם: באמת, לכל העוסקים במלאכה, ולך, אדוני ראש העיר, שאתה בעצם מנצח על כל התזמורת הזאת, באמת, יישר כוח.
דוד אמסלם: אני, באופן בסיסי, רואה את עצמי – אמרתי לך את זה באופן אישי, אבל אני אומר את זה כאן גם מה שנקרא לפרוטוקול – כשגריר שלכם, של העירייה פה בכנסת.
דוד אמסלם: אני מבחינתי עובד עיריית ירושלים בכנסת ישראל.
דוד אמסלם: אתם מפעילים אותי לכל דבר ועניין.
ניר ברקת: אי אפשר לבקש יותר.
דוד אמסלם: אני נמצא לרשות
דוד אמסלם: כם בכל דבר ועניין גם בנושא של חקיקה, גם בנושא של לובינג ולא רק בנושא תחבורה.
דוד אמסלם: בעיקר דווקא הפוך, דווקא בנושאים שאתה מרגיש שדווקא שם יש קושי, אז אין לנו בעיה, אנחנו מסונכרנים עוד מוועדות אחרות, יש לנו יחסי גומלין עם הרבה ח"כים, בוועדות אחרות הם צריכים אותנו פה, אז אנחנו עוזרים להם פה, אם אנחנו צריכים עזרה במקום אחר, אז הם נותנים לנו.
דוד אמסלם: באמת, אני לרשותך, כמו שאני אומר, לך גם אמנון לרשותך, לדרג המקצועי, כמובן כל החברים.
דוד אמסלם: אני באמת מתרגש בעצם שיש את הישיבה הזאת.
דוד אמסלם: אמתי, אני פה כמעט לא מתרגש בישיבות, זו אחת הישיבות שבאמת קצת מרגשות אותי.
דוד אמסלם: אני מודה לך על כך שבאמת אתה כיבדת אותנו ובאת להציג לנו את זה - אני אוהב אותך.
ניר ברקת: זה הדדי.
דוד אמסלם: בהצלחה לכולנו.
דוד אמסלם: עוד מעט אני אגדיר את הנושא אבל קודם כל, אני מתכבד לארח, בשמחה, באהבה, בגאווה גדולה, את נציבת שירות בתי הסוהר החדשה, רב-גונדר עפרה קלינגר, אז אני מאחל לך הצלחה גדולה ורבה.
דוד אמסלם: כמובן שאנחנו כינסנו את הועדה כדי לתת לך במה ולאפשר לך להציג את משנתך ואת החזון שלך, אליו את רוצה לקחת את שירות בתי הסוהר.
דוד אמסלם: אני רוצה, ברשותך, לומר רק מילה קטנה.
דוד אמסלם: את יודעת, אני פקיד הרבה מאוד שנים ויש תפקידים שהם בהגדרה תפקידים כפויי טובה.
דוד אמסלם: זה אומר, שהרבה פעמים, כשיש הצלחות אז זה במקום אחד, וכשיש כישלונות זה תמיד במקום מסוים, תמיד פעולת האחזקה היא הפעולה הכי קשה - - -
אוסאמה סעדי: זה המשל.
דוד אמסלם: לא אבל יש תפקידים מובנים בעייתיים במובן הזה שבהם אין הצלחות, יש רק כישלונות, אז לכן אני דווקא חושב שאת המערכות האלה צריך הכי הרבה לחזק בגלל ששם, כל הזמן צריכים רוח גבית, לחזק להם את המוראל ולהביע את ההערכה והתודה על מה שהם עושים בחיי היומיום.
דוד אמסלם: אני רואה את הנושא של בתי הסוהר כעבודה מאוד מאוד קשה, מאוד, ובמובנים מסויימים גם כפויית טובה.
דוד אמסלם: לכן אמרתי – ואני מאוד מוקיר את השירות הזה ומעריך אותו מאוד, אז אני רוצה להעביר אלייך את הבמה אבל, לפני כן, הייתי מבקש גם מהח"כים לומר מספר מלים ואחרי זה, כל הבמה שלך.
דוד אמסלם: בקצב שאת רוצה.
דוד אמסלם: אני רק מבקש מחברי הכנסת, בואו נכבד את זה ונתקדם.
מיקי לוי: אני בהחלט מקבל בברכה את הנציבה ומאחל לה הצלחה.
מיקי לוי: זה תפקיד כבד.
מיקי לוי: מאוד מאוד כבד.
מיקי לוי: יש כאן כמה כאלה שהתחככו עם הארגון הזה לא אחת בתפקידים קודמים, ומה שמתאפיין הוא שאין שליחים – ואני לא רוצה להגיד לוביסטים, לשירות בתי הסוהר, בכנסת ישראל.
דוד אמסלם: הנה, אני עכשיו השליח.
מיקי לוי: אז הנה, ידעתי למה אני אומר את זה, כי רציתי לגייס אותך את כל היושבים כאן ואנחנו שליחים לדבר מצוה, כדי שכשהשירות נקלע למצבים בעייתיים, גם כספיים, אז יהיה מי שהם יוכלו לפנות אליו.
מיקי לוי: אני מאחל לכולם בהצלחה, ולך גבירתי, בהצלחה מכל הלב.
דוד אמסלם: תודה רבה חבר הכנסת מיקי לוי, חבר הכנסת אוסמה, בבקשה.
אוסאמה סעדי: בוקר טוב אדוני היושב ראש, נראה לי שאני אהיה כבר חבר קבוע בוועדת פנים.
דוד אמסלם: אתה כבר חבר קבוע.
דוד אמסלם: גם אם לא באופן רשמי אצלי אתה כבר חבר.
אוסאמה סעדי: אני מברך את כבוד הנציבה, יצא לי כבר להיות איתה בפגישת עבודה, אני חושב שמן הראשונות שהיו לה בתפקיד החדש.
אוסאמה סעדי: העלינו כל מיני נושאים חשובים, ככלל לאסירים ולאסירים מהמיגזר בפרט.
אוסאמה סעדי: אני מקווה ושואף ליתר שיתוף פעולה, על מנת להביא פתרונות לבעיות שהעליתי ואני אפרט אותן בהמשך, כשנשמע את הסקירה שלך כבוד הנציבה, אבל כמו שאמרתי, אני חושב שהתפקיד של שב"ס הוא בעיקר שיקומי.
אוסאמה סעדי: כמובן שצריך לשמור על האסירים וכל הדברים האלה, אבל אחרי גזר דין ואחרי תחילת ביצוע העונש, תפקידו של השב"ס הוא לדאוג כמובן לשלום הציבור ולשלום האסירים בתוך כותלי בתי הכלא אבל, אני חושב שצריך לשים דגש על שיקומו של האסיר כשהוא יוצא וגם בתוך כתלי בית הכלא, על עבודה, לימודים, שהתקופה שהוא מרצה בכלא תהיה בסופו של יום לטובת הציבור, כשיגיע זמן השחרור, אז אני מברך אותך ואנחנו בהמשך נעלה את הנושאים.
דוד אמסלם: תודה חבר הכנסת אוסמה.
נאוה בוקר: אני גם רוצה לברך את הנציבה החדשה שלנו.
נאוה בוקר: זה שהיא אישה זה כבר טוב.
דוד אמסלם: זה הכי טוב ועל זה אני רוצה לומר משפט.
דוד אמסלם: אני באמת מתחבר למה שאוסמה אמר.
דוד אמסלם: שלמה המלך אמר "לשון רכה תְּשַבר גרם".
דוד אמסלם: אני באמת חושב שבזה שאת נציבה יש לזה ייחודיות ותהיה לזה לדעתי השפעה מאוד חיובית לגבי הסיפור של בתי הדין.
נאוה בוקר: טוב, אז אנחנו שמחים שהגעת לתפקיד ואני מאחלת לך בהצלחה רבה אבל, אני מאוד מבקשת ממך, בנושא שהוא מאוד קרוב ללבי, לשים דגש, לתת חיבוק חם וסיוע למשפחות השכולות שיש בשב"ס, ולצערנו יש הרבה, אז תודה ובהצלחה.
דוד אמסלם: חברת הכנסת רויטל סוויד, שמכירה את הארגון בפן המקצועי שלו מן הצד השני.
רויטל סויד: בוקר טוב לגבירתי הנציבה, חברתי עפרה.
רויטל סויד: אני חושבת שזהו עידן חדש בשירות בתי הסוהר.
רויטל סויד: קודם כל, עצם המינוי שלך, מעבר לעובדה שאנחנו כמובן שמחים שיש נציבה אישה, אבל זה לא רק בגלל שאת אישה, אלא בגלל שאת ראויה, ראויה לעמוד בראש הארגון.
רויטל סויד: זו הבעת אמון מאוד גדולה של ארגון שירות בתי הסוהר ושל העובדים בו, אני אקרא לזה סוהרים בלשון כללית, שהשר לביטחון פנים מצא לנכון מיד ובאופן מידי, למנות נציב שיעמוד בראש הארגון מתוך השירות, ולא להביא מישהו מבחוץ.
רויטל סויד: זה מראה ששירות בתי הסוהר הוא באמת ארגון שמצמיח את המנהיגים שלו, את מי שעומד בראשו ועל זה יש בהחלט לברך אותך כמי שנבחרה, אין ראויה ממך.
רויטל סויד: שירות בתי הסוהר, או יותר נכון, בתי הסוהר, הם "החלקה האחורית" של החברה הישראלית.
רויטל סויד: הציבור לא רוצה לגעת בהם, הציבור רוצה לשים בצד ודרך אגב, אני מאוד מבינה את הציבור.
רויטל סויד: אני מבינה את הציבור כי אלה אנשים שפשעו, שעברו עבירות, שהם עבריינים, לא רוצים אותם, להרחיק אותם מהחברה ובאמת כך החברה מסתכלת.
רויטל סויד: אבל, מאוד חשוב, לגבי מי שעומד בראש הארגון, מהי תפיסת עולמו?
רויטל סויד: האם תפיסת עולמו היא כזאת שאומרת: הם אצלי במשמורת, אני שומר אותם כרגע, דואג מה שנקרא לביטחונם ואחר כך שייצאו חזרה לחברה, או שתפיסת העולם היא כזו שכשהם יוצאים לחברה אחר כך, בוא ננסה להוציא אותם כאנשים אחרים, בוא ננסה, עד כמה שניתן, לאפשר את השילוב שלהם גם בחברה בחזרה ולא שהם רק פיקדון אצלי לתקופה מסויימת, ואחר כך שייצאו.
רויטל סויד: ולי אין ספק שעם הרבה מאוד ניסיון, יכולת, רגישות, תבונה ותפיסה של ערכים חברתיים, את תהיי מאלה שכאשר הפיקדון הזה, האסירים האלה, ייצאו מרשותך, כמה שיותר מהם גם ינסו להשתלב בחברה אחר כך, כאנשים נורמטיביים או לפחות ינסו לחיות חיים נורמטיביים.
דוד אמסלם: תודה רבה לחברת הכנסת רויטל סוויד.
דוד אמסלם: עפרה, הבמה שלך.
<עפרה קלינגר: תודה רבה.
<עפרה קלינגר: בפתח הדברים אני מבקשת להודות ליושב ראש הועדה, חבר הכנסת דוד אמסלם וגם לכם, חברי וחברות ועדת הפנים של הכנסת, גם על הזכות לסקור בפניכם את אחד הארגונים הכי משמעותיים בחברה הישראלית, וגם על המלים החמות שאמרתם לי ולנו.
<עפרה קלינגר: שירות בתי הסוהר הוא גוף שהוא גם חברתי והוא גם בטחוני כך שיש לו תפקיד מאוד מאוד משמעותי במדינת ישראל.
<עפרה קלינגר: לגבי השקף הזה שהצגנו בפניכם, התלבטנו זמן רב, כי הוא מיוחס לשניים – המשפט הזה, היה לנו קשה מאוד להכריע ביניהם, אם ביאליק או דוד בן גוריון טבעו אותו, בכל מקרה, "אם פעם הייתה דאגה לאסיר העברי הראשון, אנחנו מתמודדים היום עם אתגר אחר לגמרי" ואת הנתונים האלה אנחנו עוד נביא.
רויטל סויד: אנחנו עכשיו מדינה מאוד מאוד נורמאלית.
אוסאמה סעדי: יותר מדי.
<עפרה קלינגר: עכשיו, מי אנחנו?
<עפרה קלינגר: שירות בתי הסוהר הוא כידוע ארגון הכליאה הלאומי.
<עפרה קלינגר: הוא שומר על ביטחונם של תושבי ישראל באמצעות אחזקת אסירים ועצורים במשמורת.
<עפרה קלינגר: הוא עוסק בשיקומם והוא מכֻוון לטיפוח משאבי הארגון, גם האנושיים וגם הלוגיסטיים.
<עפרה קלינגר: החזון של הארגון הוא הבסיס לפעילותנו, ליעדים ולערכים שלנו ובעיניי, המאסר הוא פעמים רבות, אקורד הסיום לפעילות של מערכת האכיפה.
<עפרה קלינגר: לכן, בעיניי, למערכת הכליאה יש השפעה ישירה על האופן שבו נתפסת מערכת האכיפה בכללותה.
<עפרה קלינגר: כשאנחנו מגדירים את יעדינו, אנחנו בהחלט חושבים שהגברת ביטחונם של תושבי ישראל באמצעות הכליאה וחלופותיה, היא יעד מרכזי אצלנו.
<עפרה קלינגר: אנחנו חותרים לחיזוק מעמדם של הסוהרים בישראל ואנחנו חושבים שחשוב מאוד לשמר את בתי הסוהר ככלי מרתיע.
<עפרה קלינגר: מעבר לכך, בעינינו, חשובה הקצאת משאבים משמעותיים לשיקום האסירים ולתהליכי "התקון", "התקון" הוא ה- correction, בהמשך אני ארחיב קצת על התחום הזה, שהוא מאוד משמעותי בעשייתנו.
<עפרה קלינגר: כשאנחנו מדברים על הארגון, צריך להגיד שהארגון החל את דרכו מתוך המשמורת בתוך המתקנים, ובשנים האחרונות קיבלנו תפקידים נוספים ובמקביל גם סמכויות נוספות.
<עפרה קלינגר: כמובן שהמשימה העיקרית שלנו היא המשמורת.
<עפרה קלינגר: אנחנו רואים לעצמנו משימה מרכזית במניעת פשיעה בתוך ומתוך מתקני הכליאה.
<עפרה קלינגר: מערך ה"תקון" שכולל את החינוך ואת כל פעילויות השיקום, הוא מרכיב מרכזי מאוד בתפיסתנו.
<עפרה קלינגר: פיתוח ותפעול של חלופות כליאה לסוגיהן הוא אינטרס לאומי ממדרגה ראשונה, הטיפול בעברייני המין והגנה על הציבור מפני עברייני מין הוא נתח חשוב מאוד בפעילותנו ואנחנו גם מפעילים מערך ליוויים ארצי, שמאפשר ניהול סדיר ומסודר של דיוני בתי המשפט.
מיקי לוי: האם חבר הכנסת לשעבר, צור דוד, יכול להצטרף אלינו לשולחן?
דוד אמסלם: בוא, בוא לפה בבקשה.
<קריאה: דוד, תכבד אותנו.
דוד צור: אני מוזמן למקום אחר.
<קריאה: לא, אנחנו לא מוותרים עליך.
דוד אמסלם: רציתי רק לומר לעפרה שאנחנו במשא ומתן גם עם האוצר, אנחנו רוצים לקדם חקיקה בנושא של הדיון החזותי, שזה יהווה פתרון לחלק מן הליוויים האלה.
<עפרה קלינגר: חשוב לי להציג בפורום הזה דווקא את ערכי הארגון, אלה הערכים שלפיהם פועל כל סוהר, כל קצינה, כל לוחם בשירות בתי הסוהר.
<עפרה קלינגר: חיי האדם וכבודו הם ערך מרכזי אצלנו וכמובן, אחריות, אמינות, מקצועיות, גם ממלכתיות היא מאוד חשובה עבורנו והדוגמה האישית.
<עפרה קלינגר: כך אנו משננים לעצמנו ולכל ממלאי התפקידים אצלנו.
<עפרה קלינגר: אנחנו רוצים להראות את הדרך שעברנו.
<עפרה קלינגר: התחלנו בתור אגף במשטרת ישראל והפכנו ברבות השנים לארגון משמעותי שכולל אלפי נשות ואנשי מקצוע - - -
רויטל סויד: באיזו שנה היה הפיצול?
<עפרה קלינגר: בשנת 49'.
<עפרה קלינגר: היום הארגון כולל אלפי נשות ואנשי מקצוע בתחומים השונים ומספר די גבוה, לצערי, של אסירים.
<עפרה קלינגר: כמובן שאת הנתונים האלה אני אגדיר בהמשך.
<עפרה קלינגר: דובר כאן קצת על טיב העיסוק שלנו ואי- אפשר להתקדם בהצגתנו בלי להבין מהם המאפיינים של בית הסוהר.
<עפרה קלינגר: בהיבט המערכתי, בית סוהר הוא מוסד טוטלי, במסגרתו אנחנו אחראים אחריות מלאה וכמעט מוחלטת, לכל מה שקורה במתקנים, לשלומם ובריאותם של הכלואים וגם למעשים הרעים שהם עושים בתוך המתקנים.
<עפרה קלינגר: יש בבתי הסוהר שליטה על מרכיבי ההתנהגות של האסירים.
<עפרה קלינגר: אנחנו מתמודדים עם תת-תרבות עבריינית שכולם מכירים ועם מערכת ענישה פנימית שמתקיימת בתוך בתי הסוהר, אבל בהיבט האנושי, בית הסוהר הוא מנוף והוא הזדמנות לשיקום, הוא חייב להיות הזדמנות כזו, חייבת להיות פה הזדמנות אמיתית וחייב להיות פה חוסר שיפוטיות כלפי הכלואים.
<עפרה קלינגר: אני חושבת שזה משהו שלא שמים אותו כל כך הרבה על השולחן.
<עפרה קלינגר: אסיר שנכנס לבית הסוהר, מתקבל, מאובחן ומטופל כאדם.
<עפרה קלינגר: העבירה שלו היא בסיס להערכת סיכונים אבל, אנחנו לא מנהלים את חייו על פי העבירה שהוא עבר בעבר.
<עפרה קלינגר: בית סוהר חייב להעניק יחס הוגן, אנושי וערכי לכל כלואיו.
<עפרה קלינגר: בסופו של דבר, כאשר אסיר מסוים, על מאפייניו, מקבל תנאי כליאה ותנאי התייחסות מסויימים, אז כל האסירים שהם באותו מצב, צריכים להיות נדונים באופן שווה.
<עפרה קלינגר: כפי שאמרתי גם קודם, אנחנו מתמודדים עם פשיעה פנימית וחיצונית שמכוּונת אל בתי הסוהר, ותמיד צריך לזכור שחלק מהעונש הוא הבידול של האסיר מבני המשפחה, מסביבת המגורים ומאורח החיים שקדם למאסר.
<עפרה קלינגר: אני רוצה להציג לכם סכמטית את המבנה הארגוני של שירות בתי הסוהר.
<עפרה קלינגר: זהו מבנה היררכי מסודר, יש לנו שלושה אגפים ושלושה מחוזות.
<עפרה קלינגר: ליבת הפעילות שלנו נמצאת בבתי הסוהר ובמחוזות, מה שנקרא, בקרב אנשי השטח.
<עפרה קלינגר: הסבר קצר על המחוזות שלנו ועל המיתקנים.
<עפרה קלינגר: בית סוהר פלילי הוא מתקן שמחזיק במשמורת אסירים שעברו עבירות בעלות גוון פלילי.
<עפרה קלינגר: כמובן, שכל העבירות כולן הן לפי חוק העונשין והן מוגדרות כעבירות פליליות אבל, בית סוהר בטחוני מחזיק אסירים שעברו עבירות כלפי בטחון המדינה.
<עפרה קלינגר: בית סוהר מעורב מחזיק את שני סוגי האוכלוסיות, כמובן באגפים שונים ובנפרד.
<עפרה קלינגר: מדובר במורכבות כליאה ובמומחיות מיוחדת שדרושה לניהול כל אחד מהאגפים והמתקנים האלה.
<עפרה קלינגר: רשמנו על שקף את שמות בתי הסוהר, לפי דעתי כל אחד ואחת ראה איזה שלט בדרך כשמסתובבים בישראל אבל, חשוב להגיד שמאחורי כל שלט כזה וכל מבנה מרוחק, עומדת מערכת שלמה של אבטחה, של הגנה, של ניהול ושל תפעול, ויש בכל מתקן כזה בני אדם, סוהרים שהם אנשי המקצוע שלנו וגם כלואים.
<עפרה קלינגר: אני רוצה להציג עכשיו בפניכם – בתיאום עם יושב ראש הועדה, מספרים עדכניים לתחילת 2016, אלה נתונים שעד היום לא כל כך הראינו.
<עפרה קלינגר: ראשית צריך לומר שבשירות בתי הסוהר 32 בתי סוהר בפריסה ארצית, 9,240 אנשי סגל, התקציב השנתי שלנו עומד על 3.2 מיליארד שקלים וכמובן, כשדיברתי על מתקני הכליאה אסור לשכוח את מתקן השהייה שלנו, שהוא איננו בית סוהר.
<עפרה קלינגר: במספרים אנחנו מדברים על 26,000 אסירים, 259 נשים ו-627 קטינים.
<עפרה קלינגר: מתוך כלל האסירים – שלרובם ככולם סיפורים קשים ומורכבים מאחוריהם, צריך לדעת שיש לנו בקרב הנשים קטינות, בגירות, פליליות וביטחוניות.
<עפרה קלינגר: יש לנו דורות שגדלים בתוך הכלא, אימהות וסבתות, שילדו ילדים בתוך הכלא, וחלק מן הבגירים שלנו נולדו לאימהות שהיו כלואות.
<עפרה קלינגר: בני הנוער שלנו – פליליים וביטחוניים כאחד, שפוטים ועצורים על רקע מעשים מאוד קשים.
<עפרה קלינגר: מבחינת הסיבות לכליאה, הסיבות מאוד מגוונות.
<עפרה קלינגר: ריכזנו אותם למספר תחומים מרכזיים כדי שאפשר יהיה לקבל את הרושם.
<עפרה קלינגר: אנחנו מחזיקים 893 אסירי עולם, זאת אוכלוסייה ייחודית שדורשת התמודדות לא פשוטה, עם אנשים שמועד השחרור שלהם רחוק והם כמעט אינם יכולים לדמיין אותו.
<עפרה קלינגר: אלה נתונים לא פשוטים, חלקם קשים ונדמה לי שהנתון הקשה מאחרים הוא ש-11% מהאסירים שלנו הם עברייני מין.
<עפרה קלינגר: זה מחדד את גודל התופעה וצריך לזכור שזה משקף אך ורק את אלה שמערכת אכיפת החוק שמה עליהם את היד, בין אם הם עצורים ובין אם מתנהל משפט נגדם.
<עפרה קלינגר: שימו לב לכמות עבירות האלימות לסוגיהן, אנחנו מתמודדים עם התופעה הזאת מדי יום ומדי שעה.
<עפרה קלינגר: לשב"ס כמו שאמרתי, שני דגלים, דגל בטחוני ודגל חברתי.
<עפרה קלינגר: הארגון ואנשיו נמצאים בחזית הביטחונית ובגל הטרור הנוכחי אנחנו נדרשים לטיפול מקיף יותר ולתגבור של היחידות המיוחדות שלנו, שתיכף אני אציג אותן.
<עפרה קלינגר: זה דוח מצב לגבי הנתונים.
<עפרה קלינגר: 8,252 מבין הכלואים שלנו נקלטו ממערכות הביטחון השונות.
<עפרה קלינגר: חלקם מרצחים, חלקם סייעו לרצח וחלקם ניסו לרצוח אזרחים ישראלים.
<עפרה קלינגר: חלק ניכר מהשפוטים למאסרי עולם מרצים מאסרי עולם מצטברים וביצעו פיגועי התאבדות, שבמסגרתם נהרגו עשרות ישראלים.
<עפרה קלינגר: אני מרשה לעצמי לומר שבעוד מערכת האכיפה בכללותה פוגשת את הכלואים שלנו לתקופות זמן קצרות, מרגע שהכלואים נכנסים למתקנים ובעיקר מהרגע שהם שפוטים למאסר, ההתמודדות העקבית היומיומית, לאורך שנים ארוכות, איתם, על המאפיינים שלהם, היא רק של שירות בתי הסוהר.
<עפרה קלינגר: השקף הזה מראה נתונים לגבי שיוך ארגוני.
<עפרה קלינגר: באיו"ש פועלים כלל הארגונים, ה"פתאח" כמובן הוא הגדול ביותר, ברצועת עזה פועל בעיקר "החמאס".
<עפרה קלינגר: אצלנו בשירות בתי הסוהר מוחזקים כולם, יש נציגים לכל ארגון טרור.
מיקי לוי: הם כלואים על פי השיוך?
<עפרה קלינגר: בדרך כלל כן.
<עפרה קלינגר: זו החלטה מדינית שהתקבלה ואנחנו מקיימים אותה.
<עפרה קלינגר: עכשיו אני רוצה להציג לכם את היחידות המיוחדות של שירות בתי הסוהר.
<עפרה קלינגר: הגדולה מכולן היא "נחשון", נמצא אתנו כאן - - -
אוסאמה סעדי: אם אפשר לשאול בעניין השיוך, מה שאמרת - - -
<עפרה קלינגר: אם אפשר רק בסוף, בסדר?
<עפרה קלינגר: נמצא אתנו גונדר משנה מנדו פייסל, שהוא מפקד יחידת "נחשון", היא יחידת הליווי של שירות בתי הסוהר.
<עפרה קלינגר: לוחמי היחידה הזאת מובילים מדי יום כ-800 אסירים ועצורים לבתי המשפט, היחידה מבצעת כ-1,600 תנועות ביום.
<עפרה קלינגר: היום של הלוחמים שלנו מתחיל קצת לפני ארבע לפנות בוקר, והוא מסתיים בשעה שהיא איננה ידועה מראש.
<עפרה קלינגר: היחידה עובדת 24 שעות ביממה, ששה ימים בשבוע והיא יחידה מאוד משמעותית אצלנו.
<עפרה קלינגר: יחידת "מצדה", יחידת ההתערבות שלנו, אני רוצה לשתף אתכם בזה שהיא נחשבת לכוח מטכ"לי, היא מסייעת לארגוני הביטחון השונים במשימותיהם, בנוסף להיותה יחידת ההתערבות שלנו.
<עפרה קלינגר: יחידת "דרור" היא היחידה שתפקידה למנוע החדרת סמים וחפצים אסורים לסוגיהם השונים אל תוך מתקני הכליאה.
<עפרה קלינגר: אני אדבר אחר כך על הניסיונות הבלתי פוסקים להכניס אמצעים כאלה לתוך המתקנים.
<עפרה קלינגר: יחידת "צור" היא היחידה שבזכותה אימהות ואבות יכולים לעצום עין בלילות, היא עוסקת בפיקוח על עברייני- מין בקהילה.
<עפרה קלינגר: אני מבקשת לנצל את ההזדמנות הזאת כדי להביע את הערכתי הרבה ליחידות המיוחדות שלנו.
<עפרה קלינגר: בניגוד ליחידות מיוחדות בארגונים ביטחוניים אחרים, על שלנו שומעים הרבה פחות ומכירים אותן הרבה פחות אבל הן פועלות בתקופה הזאת יום ולילה כדי להבטיח קיום שקט ובטוח, בין החומות וגם מחוץ להן.
<עפרה קלינגר: כמו שאמרתי, גורמים רבים שמחוץ למתקנים, מנסים כל דרך אפשרית ובלתי אפשרית, כדי להחדיר לכלא אמצעים שונים.
<עפרה קלינגר: אנחנו פועלים ללא לאות כדי לסכל את הניסיונות האלה, כולל פעילות ממוקדת ומסווגת בתוך מתקני בתי הסוהר.
<עפרה קלינגר: בחיפושים שערכנו נמצאו ניסיונות לייצר אמצעי לחימה, סכינים שמשמשים לפגיעה באסירים ובסגל, הברחות סמים ואמצעים אחרים שחלקם מכוונים להפעלת טרור מתוך הכלא.