GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חיים ביבס: בסוף אתה יודע, אני גם לא רוצה להטעות אנשים סתם.
<חיים ביבס: 852 שקלים זה על בית ספר של קיץ, זה התחשיב המלא של משרד החינוך, חשב כללי, כל הדברים מסביב.
<חיים ביבס: התוספת של הצהרונים היא סדר גודל של 600-700 שקלים עבור ה-4 שעות, כולל ארוחה כולל הכל.
דוד אמסלם: אני אומר לך בגדול, לפי התחשיב שעשיתי, זה לא - - -
<חיים ביבס: אז בואו תנהלו את זה, חברה.
<חיים ביבס: תעשו קייטנות בעצמכם.
<חיים ביבס: נו באמת.
דוד אמסלם: אנחנו נעשה - - -
<חיים ביבס: אני לא רוצה למכור בלופים חדשים.
דוד אמסלם: חיים, בוא נתקדם.
דוד אמסלם: עזוב, אני בסיכום.
דוד אמסלם: אני חושב שזה המחירים, אנחנו הצגנו אותם פה.
<חיים ביבס: בסדר גמור.
דוד אמסלם: דבר שני - - -
<חיים ביבס: אני לא אתווכח על המחירים.
דוד אמסלם: אתה לא בצד הזה של המתרס - - -
<חיים ביבס: לא, אני בצד איתך, אבל בוא גם לא נהיה פופוליסטיים שבסוף אף אחד לא עומד בזה ואז כולם מסבירים, חברה זה לא אנחנו.
<חיים ביבס: אני התפקיד שלי זה רק להמליץ.
<חיים ביבס: אנחנו בסוף מתחייבים.
דוד אמסלם: חיים, אני בסיכום.
דוד אמסלם: אני אומר לך שיש קייטנות היום שעושות את זה במחיר הזה, בערים, בלי סבסוד.
<חיים ביבס: בסדר, בסדר.
דוד אמסלם: אז אני מתקדם.
דוד אמסלם: אני אתן לך את השמות.
<חיים ביבס: בלי אוכל.
דוד אמסלם: לא, עם אוכל.
דוד אמסלם: אני אתן לך את השמות גם.
דוד אמסלם: לגבי הנושא השני, אני בכל מקרה בשבוע הבא, בלי נדר, בכל מקרה, זה לא קשור כרגע למתווה כזה או אחר, אני אגיש הצעת חוק פרטית שלנו, אני אחתים את חברי הוועדה, שהיא תסמיך את השר.
דוד אמסלם: היום, כרגע שר הפנים, לפי הבנתו והייעוץ המשפטי שהוא קיבל, הוא טוען שאין לו סמכות לקבוע את המחירים בקייטנה.
דוד אמסלם: לכן אנחנו נגדיר לו את הסמכות בחוק, שתהיה לו הסמכות, בגלל שכרגע העסק לא נמצא לא במשרד החינוך ולא-.
דוד אמסלם: כמו שהיינו בדיון הקודם והבנו שהעסק נמצא כמעט בשום מקום.
דוד אמסלם: אז לכן אנחנו נגדיר בחוק את הסמכויות של שר הפנים, כדי שהוא יהיה הרגולטור לקייטנות - גם לקבוע את הסל וגם לקבוע את המחיר.
דוד אמסלם: אני לא חושב שהוא צריך לתקצב את זה.
דוד אמסלם: להיפך, הוא צריך לשבת במקום אחר, כדי שהוא יקבע את המחיר הנכון ולא יעשה את החישוב כמה זה עולה לעצמו.
דוד אמסלם: לגבי הנושא של כפי שאמרנו, המחירים של הקייטנות הם פחות או יותר לדעתנו כמו שהצגנו אותם, פלוס מינוס 10%, זה לא חשוב, אבל ברגע שיוקם צוות מקצועי יותר, שמשרד הפנים יישב עם הרשויות ויתכנס סביב הסל והמחירים, אז אני מניח שבסופו של דבר נגיע למחירים פחות או יותר שהצגנו אותם.
דוד אמסלם: אז לכן היום באמת, אני רוצה גם להודות כאן ליושב ראשון השלטון המקומי, חיים ביבס, שנרתם לעניין הזה.
דוד אמסלם: גם לשר הפנים, שיציג כמו שאמרתי בסביבות השעה 13:00 או איזו שעה, אני כבר לא זוכר, יש מסיבת עיתונאים.
דוד אמסלם: הוא לקח את היוזמה המקומית והוא ניסה לקדם אותה.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה לא דבר שעושה מהפכה ולא לשם התכוונו.
דוד אמסלם: אני חושב שיש איזה שהוא קידום מסוים השנה הזאת.
דוד אמסלם: אני גם לא יודע מה יקרה בשנה הבאה, אבל סוגית הקייטנות צריכה להיפתר אחת ולתמיד לאורך כל השנים.
דוד אמסלם: וזה לא ביוזמה מקומית של מישהו.
דוד אמסלם: אני אומר שאפו לכל העושים במלאכה, בגלל שאם התקדמנו צעד אחד קטן זה כבר טוב, אבל זאת לא הייתה הכוונה שלי.
דוד אמסלם: אז לכן אנחנו נמשיך בחקיקה.
דוד אמסלם: אנחנו נמשיך להעלות את זה כל הזמן, גם אחרי שייגמר העניין אני אמשיך לעקוב אחרי, גם כשזה לא רותח וזה גם לא עוד שבועיים לפני הקייטנה, בגלל שאני מאמין שבשנה הבאה, בעזרת השם, מדינת ישראל צריכה לגרום לזה שיהיה סיפור של כל הקייטנות, מגיל הרך וכולל עד כיתה ד' וכולל החינוך המיוחד וכולל כל החוליות החלשות, כדי שייכנסו לקייטנה, כדי שההורים סך הכל ילכו לעבוד בשקט וישלמו איזה שהוא מחיר עבור הקייטנה.
דוד אמסלם: על זה כל הסיפור פה.
דוד אמסלם: אז תודה רבה לכולם.
דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא איסוף חומרים על אנשי ציבור על-ידי משטרת ישראל.
דוד אמסלם: כאשר שמעתי על הדברים האלה בטלוויזיה ביקשתי לקיים את הדיון.
דוד אמסלם: בנוסף, חברת הכנסת מיכל רוזין הגישה הצעה לסדר בכנסת להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית, אולם ביקשתי ממנה להוריד את ההצעה בשלב הנוכחי על מנת להצטרף אתי לדיון הזה.
דוד אמסלם: לפני שאנחנו מתקדמים אני רוצה לספר לכם בעקבות מה הרגישות שלי לעניין.
דוד אמסלם: לפני כ-4 חודשים, אולי קצת יותר אפילו, 6 חודשים, שמעתי מבזק ברדיו.
דוד אמסלם: נסעתי באוטו ושמעתי את המבזק הזה בדיוק כפי שהוא.
דוד אמסלם: זה הטריד אותי מאוד, הגעתי למשרד וכתבתי מכתב לחברת הכנסת שרת המשפטים איילת שקד, ואני קורא לכם אותו: "אימות ידיעות בדבר חקירת מח"ש את ראש אגף החקירות במשטרה.
דוד אמסלם: בשבוע שעבר התפרסמה בכלי התקשורת ידיעה, לפיה ראש אגף החקירות ביקש לאסוף מידע על חברי כנסת ואנשי ציבור נוספים.
דוד אמסלם: אבקש לדעת האם אכן מתקיימת חקירה בנושא.
דוד אמסלם: במידה וישנם דברים בגו אבקש לקבל את תוצאות הבדיקה כדי לקיים דיון דחוף בנושא.
דוד אמסלם: " את המכתב הזה שלחתי ב-15 בדצמבר 2015.
נחמן שי: לפני חצי שנה.
נחמן שי: קיבלת תשובה?
דוד אמסלם: ב-26 בינואר 2016 קיבלתי תשובה כדלקמן: "הריני לאשר כי מכתבך לשרת המשפטים התקבל בלשכתנו.
דוד אמסלם: הפנייה נבדקה מול מח"ש ומול מר משה סעדיה, סגן מנהל מח"ש, והוא מוסר ש'לא היו דברים מעולם'.
דוד אמסלם: "
<קריאה: כרגיל, זו התשובה השבלונית.
דוד אמסלם: קודם כול אני מספר לכם.
דוד אמסלם: בעקבות זה, דרך אגב, ביקשתי את הדיון הדחוף הזה.
דוד אמסלם: הזמנתי לדיון את היועץ המשפטי לממשלה והוא שלח את ממלא מקומו או המשנה רז נזרי, מצוין.
דוד אמסלם: ביקשתי להזמין את מפכ"ל המשטרה ואת ניצב יצחקי אך הם לא הגיעו, כרגיל.
מיקי רוזנטל: יש סיבה מדוע הם לא הגיעו?
מיכל רוזין: זו הפעם השנייה שהם לא מגיעים לדיון בכנסת.
דוד אמסלם: אני חושב שזה זלזול, יהירות, חוצפה.
דוד אמסלם: דרך אגב, זה גם העניין של המסמך, לדעתי.
דוד אמסלם: המשטרה הגיעה לאן שהגיעה בגלל זלזול, יהירות וחוצפה.
נחמן שי: תיזהר, יכול להיות שאתה ברשימה ולא כדאי.
דוד אמסלם: לכן, רבותי, אני לא מתכוון לנהל דיון בלי האנשים שאנחנו מבקשים להפנות אליהם את השאלות.
דוד אמסלם: לא נערוך דיון דרך דוברים.
דוד אמסלם: אני נועל את הדיון עכשיו.
דוד אמסלם: אטכס עצה עם עצמי ועם החברים איך להתקדם בנושא הזה.
נאוה בוקר: שלום לכולם, בוקר טוב.
נאוה בוקר: אני שמחה שהגעתם לדיון החשוב הזה.
נאוה בוקר: כפי שאתם יודעים, החלק הקשה מאחורינו.
נאוה בוקר: תקציב כבר יש, שזה בפני עצמו באמת איזה שהוא ניצחון בדרך אל היעד שלנו.
נאוה בוקר: הדיון היום הוא המשך הדיון מהדיון בוועדת הפנים, ברשותו של דוד אמסלם.
נאוה בוקר: אנחנו צריכים היום ליצור תכנית אופרטיבית של יצירת קווי חיץ בפועל, ואנחנו עוברים מהשלב התיאורטי לשלב המעשי.
נאוה בוקר: ואני מקווה שאנחנו נסיים היום את הדיון כאן, כשהגופים שנמצאים כאן מתואמים ומוכנים ליישום השלבים השונים.
נאוה בוקר: תראו, התכנון צריך לכלול לוח זמנים מפורט, חלוקה לשלבי פעולה, חלוקת סמכויות, אחריות ברורה בין הגופים המבצעים.
נאוה בוקר: אני מתארת לעצמי שאנחנו לא נספיק את הכל בישיבה הזאת, אבל חשוב לזכור שזה פרויקט שהוא באמת ארוך טווח והוא צפוי להימשך הרבה שנים, וגם התכנון שאנחנו נעסוק בו היום יהיה נתון לשינויים לאורך הדרך.
נאוה בוקר: אנחנו חייבים היום להתמקד, אגב, לא רק בהקמה אלא גם בתחזוקה של קווי החיץ, משום שהתכנית שאנחנו נציג היא תכנית כוללת של יצירת קווי החיץ, וכמו שכולכם יודעים פה, בלי התחזוקה תהיה לנו בעיה ולא יהיה לנו פתרון לאורך זמן.
נאוה בוקר: אני רוצה להתחיל את הדיון היום עם המצגת של רט"ג.
נאוה בוקר: מי ביקשו קודם?
<דניאל מיכה עברי: דני.
נאוה בוקר: אוקיי דני, תציג את עצמך.
נאוה בוקר: ממלא מקום - - -
<דניאל מיכה עברי: אני מייצג את מועצה אזורית משגב, 35 יישובים, מתוכם צפויים להיות כ-30 ממוגנים או בסיכון.
<דניאל מיכה עברי: אני חקלאי.
<דניאל מיכה עברי: אני מעל 40 שנה מהיישוב יודפת, אני עוסק בשיקום ואחזקת חורש, ממשקי רעייה וטיפול ואחזקה ולאחרונה, וגם ידידי ממשרד החקלאות פה יעיד, עשיתי ניסיונות לראות כמה זה באמת 5.4 – 5 - - - - לדונם ומה כרוך בלעסוק בזה באזור של חורש ים תיכוני וכו'.
<דניאל מיכה עברי: יותר מפותח, פחות מפותח.
<דניאל מיכה עברי: אני רוצה לספר לכם על התוצאה הזאת ועל המסקנה שלי, כי בסופו של דבר המסקנה שלי היא שלא מדובר פה בפעולת דילול.
<דניאל מיכה עברי: אם יש לנו חורשת אורנים ליד יישוב, אז אפשר להכניס קבלן ולתת לו לכרות ולהגיד לו כמה עצים להשאיר.
<דניאל מיכה עברי: בעיקר בשיפוע, כשיש חורש ים תיכוני סבוך, חבורת אלון אלת המסטיק, לא חשוב, זה מה שהולך אצלנו, ההתעסקות עם הקידה השעירה ועם כל מה שהולך מתחת, הפינוי של הגזם ועבודת הכפיים שכרוכה בזה, בלהוציא את הגזם ולא להשאיר אותו במקום, בניגוד לכשעושים דילול, הוא מכניס אותנו לליגה אחרת.
<דניאל מיכה עברי: אני אעשה את זה בזריזות.
<דניאל מיכה עברי: פה לקחתי את היישוב כמון, כי זה יישוב קלאסי.
<דניאל מיכה עברי: יש לנו 200 מטר בהיקף של כמון שהם בתוך שמורת טבע, 300 מטרים שהם בתוך יער לשימור של הקרן הקיימת - - -
נאוה בוקר: איפה כמון נמצא?
<דניאל מיכה עברי: ו-3.5 קילומטר שהם אף אחד, שהם לכאורה המועצה.
נאוה בוקר: במועצה שלכם, כמון?
<דניאל מיכה עברי: במועצה האזורית משגב.
<דניאל מיכה עברי: הר כמון, יש גם שני יישובים סמוכים, זה יישוב קהילתי שנקרא כמון.
<קריאה: מעל כרמיאל.
<דניאל מיכה עברי: טוב, כמו שאמרתי עשיתי ניסיונות וכו', אני לא אלאה אתכם.
<דניאל מיכה עברי: הנה, אתם רואים את התמונה מלמעלה.
<דניאל מיכה עברי: אם אתם רואים בצד שמאל למטה זה היישוב כמאנה, יישוב בדואי מוכר, שגם נמצא בתחום שטח השיפוט של מועצה אזורית משגב.
<דניאל מיכה עברי: בצד ימין יש לנו את שמורת הטבע, רואים את הגבול של שמורת הטבע שם, את החפיפה הקטנה שיש עם שמורת הטבע.
<דניאל מיכה עברי: אם רואים, בתוך האזור של שמורת הטבע יש שם דרך.
<דניאל מיכה עברי: רט"ג מטפלים בדרך ועשו דילול לאורך הדרך, לא קשור ל-70 מטר.
<דניאל מיכה עברי: זאת אומרת זה לא רלבנטי לעניין של קו החיץ של היישוב.
<דניאל מיכה עברי: מתואר פה בדיוק קו החיץ של היישוב לפי זה, מתוארת הכמות, ספרנו את העצים, ספרנו את האורך, ספרנו את האין דרך, אם צריכה הדרך להיות בתוך ה-76 או יכול להיות גם 86.
<דניאל מיכה עברי: עשינו הערכה, הכל לפי פועלים.
<דניאל מיכה עברי: אני רוצה להדגיש עוד פעם, אנחנו מה שנקרא יודעים לעשות דרכים ואנחנו יודעים להחזיק קווי מים ואנחנו מחזיקים קווי מים.
<דניאל מיכה עברי: ומה שיותר חשוב מהכל ואני לא בטוח שכולם יודעים, אנחנו לקחנו פועלים חקלאים מנוסים והלכנו ברגל והוצאנו גזם וראינו כמה זה באמת עולה בסוף.
<דניאל מיכה עברי: לא ההצעה של העצים, אלא להעיף את כל הגזם ולעשות את כל זה.
<דניאל מיכה עברי: כמו שאתם רואים פה, אנחנו הגענו לכ-2.5 מיליון שקלים הטיפול, אם זה הולך לפי האות, זאת אומת 4-5 עצים לדונם.
<דניאל מיכה עברי: אגב כמות, זה אלפי אלונים פה לבער.
<דניאל מיכה עברי: אלפים.
<קריאה: זו ההקמה או האחזקה?
<דניאל מיכה עברי: כן, זו ההקמה.
נאוה בוקר: רגע, זהו, זה מה שרציתי לשאול.
<דניאל מיכה עברי: אפשר לעבור לשקף הבא.
נאוה בוקר: זו הקמה בלבד, דני?
<קריאה: אבל כמה אתה מעריך את האחזקה, זה יותר מעניין.
<דניאל מיכה עברי: 70,000 בשנה.
<קריאה: זה סביר.
<דניאל מיכה עברי: זה המספרים שאנחנו הגענו.
<דניאל מיכה עברי: המספרים כמובן, יש מאחוריהם מצגת של שעה.
<דניאל מיכה עברי: יש את כל הפירוט.
יעל כהן-פארן: מי ביצע את התכנון?
<דניאל מיכה עברי: מודוס, חברה שאנחנו העסקנו אותה, מתכנני ערים.
<דניאל מיכה עברי: מי שריכז את העניין הזה זה הבן שלי.
<דניאל מיכה עברי: הבן שלי כמעט הלך והיה מאושפז ארבעה חודשים ביום של האחד הזה.
<דניאל מיכה עברי: אני בעצמי לוחם אש מתנדב - - -
נאוה בוקר: ביום של?
<דניאל מיכה עברי: ביישוב יודפת יודעים באזור שלנו במה זה כרוך, הטיפול ביער, בהר עצמון וכו' והכמות של השריפות שאנחנו מתעסקים ומטפלים בהן.
נאוה בוקר: דני, מה קרה לבן שלך?
<דניאל מיכה עברי: הבן שלי נלכד במסגרת ההתנדבות שלו לכיבוי אש, הוא היה בחופשה מהצבא, צבא קבע, והוא נלכד בתוך אש והוא נכווה כוויות קשות.
<דניאל מיכה עברי: הוא הצליח לחלץ את עצמו, הוא ועוד אחד והוא היה מאושפז חודשיים וחצי ועבר תהליך שיקומי של 4.5 שנים.
נאוה בוקר: אז הנושא קרוב לליבך, אני מבינה.
<דניאל מיכה עברי: הנושא מאד קרוב לליבי.
<דניאל מיכה עברי: גם מה שנקרא 40 שנה של ההתפתחות של החורש סביב היישובים הקהילתיים בגליל, הוא מאד דרמטי.
<דניאל מיכה עברי: זאת אומרת השוני.
<דניאל מיכה עברי: אני הרבה שנים בסיפור הזה.
<דניאל מיכה עברי: השוני בין מה שקרה עכשיו, אנחנו יש לנו יישובים כמו חורשים, כמו החלוץ, שאנחנו מדברים מהקיר של הבית ה 76 מטר באמת, זה פשוט, אני לא יודע באמת אם אנחנו-.
<דניאל מיכה עברי: הרי אנחנו כל עץ שומרים.
<דניאל מיכה עברי: עכשיו, להגיע למצב של 17 מטר, 15 מטר בין עץ לעץ, זה אומר להוריד 80%.
<דניאל מיכה עברי: מילא העצים, יש אחר כך לטפל.
<דניאל מיכה עברי: אני מהבודדים בארץ שהעסיקו פועלים חקלאים ובסופו של דבר גרר את הגזם על עשרות דונמים ולקח איזה שהוא קנה מידה של להוציא את הקידה השעירה ואת הסירה הקוצנית, באמת זה - - -
נאוה בוקר: תחזוקה זו הבעיה.
<דניאל מיכה עברי: וללא מכני, כי אנחנו מדברים על סיפור שהקשה זה לא מכני.
<דניאל מיכה עברי: 10 מטר מהדרך זה עוד הולך.
<דניאל מיכה עברי: ללכת ולעלות וזה שיפועים וכו', זה עלויות גם של אחזקה וגם דבר שבסופו של דבר אי אפשר לעשות באיזה שהוא ממשק, בלי איזה שהוא ממשק רעייה.
<דניאל מיכה עברי: יש דוגמאות במצגת הארוכה של ממשק רעייה.
<דניאל מיכה עברי: גם בכמון יש לנו חוות עיזים שחורות שם, שאנחנו רואים את הפעולה של ממשק הרעייה.
<דניאל מיכה עברי: לא כאן המקום, אני רוצה לקצר, אבל המספרים, אני יודע להגן עליהם, אם זה מעניין מישהו.
נאוה בוקר: הבעיה העיקרית זה בעצם התקציב.
<דניאל מיכה עברי: קודם כל לא הגדירו איזה יישובים מוגנים ואיזה לא.
<דניאל מיכה עברי: לפי ההערכה של כיבוי אש, אני כבר רואה שכיבוי אש מתייחסים לאורנים יותר בחומרה.
<דניאל מיכה עברי: אני רואה לפי היישובים שהם בוחרים.
<דניאל מיכה עברי: אורנים זה מאד מסוכן ומאד חשוב לטפל בהם, אבל זה זול.
<דניאל מיכה עברי: להבדיל מאלונים או מחורש טבעי, שלכאורה לא רואים את זה.
<דניאל מיכה עברי: זאת אומרת ההתפתחות של החורש, זה קשה לראות איזה שוני במשך 10 שנים.
<דניאל מיכה עברי: כל יישוב בהיקף של היישוב שלו, כשמתחילים לשמור על החורף כמו שצריך וזה מה שקורה אצלנו, החורש הולך ומתפתח.
<דניאל מיכה עברי: עכשיו, להתחיל לתווך אותו ולתפעל את החורש בצורה כזאת של ממשק רציני, זה ממש פרויקט בהיקפים, ביישובים שלנו.
<דניאל מיכה עברי: אנחנו אמנם מעט אנשים, אבל אנחנו הרבה יישובים.
<דניאל מיכה עברי: אגב, העניין של הרלבנטיות של העניין הזה, איפה שיש חורש סמוך לבתים וסמוך ליישובים, זה מפוזר באופן ממש ממש מעניין בארץ.
<דניאל מיכה עברי: זאת אומרת יש מקומות בלכיש, במעלה יוסף - - -
נאוה בוקר: יש לך דקה לסיום.
<דניאל מיכה עברי: יש מקומות, יש כמה מועצות אזוריות שבהן יש עשרות יישובים כאלה ויש לעומת זאת הרבה עשרות של מועצות אזוריות שבהן העניין הזה לא כל כך רלבנטי בכלל.
<דניאל מיכה עברי: אני לא יודע איך זה הולך להיות מבחינת הטיפול וההגדרה של היישובים וכו', אבל אני - - -
נאוה בוקר: אתם הכנתם את התכנית בשיתוף כיבוי אש?
<דניאל מיכה עברי: אנחנו בשיתוף כיבוי אש, אנחנו בשיתוף עם משרד החקלאות, בשיתוף קק"ל, בשיתוף רט"ג, אצלנו, מקומי.
נאוה בוקר: אצלכם, זאת השאלה.
<דניאל מיכה עברי: זו פעם ראשונה שאני בא, אבל מכירים אותי וגם את משגב וגם את יודפת.
<דניאל מיכה עברי: וכמו שאמרתי, כמון, יש פה את השאלות, לקחים מהשריפה.
<דניאל מיכה עברי: אפשר להעביר את האחרון, כי כבר סיימתי.
<דניאל מיכה עברי: ואני מזמין אגב.
<דניאל מיכה עברי: סאמח פה ממשרד החקלאות, הוא הטריח את עצמו והוא בא והוא עשה סיור סביב יודפת.
<דניאל מיכה עברי: ביודפת אנחנו מתייחסים לעניין הזה כאל פרויקט בייבי כזה.
<דניאל מיכה עברי: אנחנו משקיעים מיליוני שקלים באמת בשביל האחריות שלנו כלפי היער.
<דניאל מיכה עברי: זה יער שאנחנו למעשה טיפחנו אותו במשך עשרות שנים.
<דניאל מיכה עברי: גרמנו ל - - - התפתחות - - -
<דניאל מיכה עברי: ועכשיו לראות איך מתמודדים זה באחריות.
<דניאל מיכה עברי: זה באמת מבצע ואנחנו עושים את כל הניסיונות האפשריים ואפשר לראות את זה.
נאוה בוקר: באיזה שלב זה עומד עכשיו?
יעל כהן-פארן: סליחה, ומה זה כל הניסיונות האפשריים, אם אפשר לשאול.
נאוה בוקר: סליחה, כשאני אסיים אני אתן לך את רשות הדיבור.
נאוה בוקר: אני שואלת באיזה שלב אתם נמצאים עכשיו.
נאוה בוקר: סיימתם הכנת תכנית?
<דניאל מיכה עברי: כן.
נאוה בוקר: התחלתם בעבודה?
<דניאל מיכה עברי: לא, לא.
<דניאל מיכה עברי: יש את יודפת, היישוב שלי, שאני ממנו, בגלל שהיישוב עצמו בכלל מתעסק עם זה, הוא עושה את זה גם בהר עצמון בצורה מסוימת עם רט"ג, סביב היישוב זה עם קק"ל.
<דניאל מיכה עברי: אנחנו עובדים ויש לנו תוצאות.
<דניאל מיכה עברי: זאת אומרת זה פרויקט לא של קו החיץ הזה, אלא פרויקט של אחזקה בשביל לראות את הדברים.
<דניאל מיכה עברי: משם שואבים את הניסיון.
נאוה בוקר: אני מבינה, אוקיי.
<דניאל מיכה עברי: מבחינת הטיפול ביישובים, כמון, עשינו סקר, זה הסקר.
<דניאל מיכה עברי: אנחנו עכשיו בפני סקר של כל שאר היישובים להערכה של עלויות והערה של כמות העבודה – של הקמה ושל החזקה.
נאוה בוקר: רט"ג, אני אשמח שאנחנו נצפה במצגת שלכם עם קצת דברי הסבר ולאחר מכן ניתן לחברי הכנסת להגיד כמה מילים.
נאוה בוקר: מי שרוצה לדבר, אז בבקשה להירשם בזכות דיבור אצל מנהלת הוועדה.
<יהושע שקדי: שלום לכולם, שמי יהושע שקדי, אני המדען הראשי של רט"ג.
<יהושע שקדי: אנחנו עוסקים בקווי החיץ כבר כמה שנים טובות.
<יהושע שקדי: בעקבות השריפה בכרמל גם הגיעו תקציבים ואני רוצה להציג לכם באופן כללי מה אנחנו עושים.
<יהושע שקדי: דני פה קיצר לי את המצגת, אבל זה הכרמל ו - - -
נאוה בוקר: סליחה, רק תקרב את המיקרופון כי אנחנו בקושי שומעים אותך.
<יהושע שקדי: בשמחה.
<יהושע שקדי: זה הכרמל בתמונה משנת 2010.
<יהושע שקדי: זה הכרמל מאותה נקודה, פחות או יותר, מיד אחרי השריפה, וככה זה נראה בשנת 2015.
<יהושע שקדי: אנחנו צריכים להבין שאולי אנחנו צריכים באופן כללי לחשוב על נוף טיפה יותר פתוח מהנוף שהיה, משום שהצפיפות הזאת של העצים זה אחד הגורמים לפריצת השריפה.
<יהושע שקדי: בגלל זה אנחנו עושים את קווי החיץ, אבל אני אגיד את זה אחר כך, זה לא מספיק, אסור להיעצר פה.
<יהושע שקדי: זו פחות או יותר תמונה שדני הראה, זה יישוב בהרי יהודה.
<יהושע שקדי: אנחנו מטפלים על פי הכללים של רשות הכבאות ורשות הכבאות בעצם הסתמכה על מסמך שעמיתי דוד ברנד ואני כתבנו או ניסחנו ואחר כך זה עבר לוועדה בין משרדית והצוות של חיים תמם אימץ אותו.
<יהושע שקדי: אנחנו עובדים על פי הכללים האלה ויש פה כמה דוגמאות, אז אני אעבור על זה מהר, כי דני כבר הראה.
<יהושע שקדי: ככה נראה קו חיץ.
<יהושע שקדי: פה זה קו חיץ באזור עם אורנים, זה באזור הר מסרק.
נאוה בוקר: מה הרוחב שלו?
<יהושע שקדי: קו חיץ הוא 76 מטרים שבנויים משתי רצועות של 30 מטר כל אחת ודרך של שישה מטרים באמצע.
<יהושע שקדי: זה הנוף הכללי.
<יהושע שקדי: אני לא מתאר פה את כל קו החיץ, אבל זה לא אזור שהוא נטול עצים לחלוטין.
<יהושע שקדי: זה אזור שהוא מדולל מעצים ואני מסכים עם דני, שבאזור הזה החורש הרבה פחות צפוף מאשר באזור של יודפת.
<יהושע שקדי: זו הפרישה של האזורים שאנחנו מטפלים בהם באזור צפון.
<יהושע שקדי: עיקר העבודה שלנו זה באזור הצפון.
<יהושע שקדי: סך הכל יש לנו 111 אתרים, 10 מתוכם בסיסי צה"ל ויש פה איזה 7,000 דונם לטיפול ולמעקב שזה הרבה מאד.
<יהושע שקדי: ועוד פעם, זה דורש גם שיתופי פעולה שאני אגע בזה עוד מעט.
נאוה בוקר: רק שאלה לפני שאתה מדלג הלאה.
נאוה בוקר: אם אתה זוכר, לפני כמה חודשים אתם הראיתם לי מסמך ש-95% מיצירת קווי החיץ בכרמל כבר הושלמה.
<יהושע שקדי: בכרמל בוודאי.
נאוה בוקר: מי מתחזק את זה היום?
<יהושע שקדי: אנחנו.
<יהושע שקדי: הקמנו יחידה שנקראת יחידת יער.
<יהושע שקדי: נתן אלבז תקוע בפקקים - - -
<קריאה: הוא לידך.
<קריאה: הוא יושב לידך.
נאוה בוקר: הנה הוא.
<יהושע שקדי: לא שמתי לב.
<יהושע שקדי: הוא בדרך כלל נכנס בלי ששמים לב.
<יהושע שקדי: הוא ראש יחידת היער אצלנו והוא גם מי שאחראי על הטיפול.
<יהושע שקדי: שאלות איך מטפלים, למי שבאמת מבין, בבקשה.
<יהושע שקדי: אנחנו מטפלים גם ב-165 קילומטרים של דרך, שמתוכם 65 קילומטרים בתוך שמורות.
<יהושע שקדי: שימו לב, עוד פעם, זה לא בדיוק על פי התקנות של הכבאות, משום שהם מדברות בעיקר על דרכי כניסה וכדומה.
<יהושע שקדי: אנחנו מסתכלים על מוקדים שיכולים להוות בעיה.
<יהושע שקדי: אנחנו טיפה מסתכלים פה בראש גדול, אנחנו מרחיבים את העבודה מעבר לה.
<יהושע שקדי: לא שאנחנו לא עושים לפי הכללים, אלא עושים עוד מעבר לכללים.
<יהושע שקדי: כשאנחנו מדברים על עלויות, אז פה זה עלויות ממוצעות, לא במיוחד ליישוב יודפת.
<יהושע שקדי: בסך הכל אנחנו מדברים על אלפי שקלים לדונם להקמה, בין 1,500 ל-3,000, זה תלוי באיזה אזור.
<יהושע שקדי: התחזוקה היא גם כן בסדר גודל של 500 ל-1,500 שקלים לדונם, כשעושים את התחזוקה פעם בשלוש עד חמש שנים, ואני רוצה להגיד, פה הוזכר אלון מצוי.
<יהושע שקדי: כשאתה כורת אלון הוא מתחדש מהר ופה אנחנו צריכים לטפל באי ההתחדשות וזה בעיקר בעזרת רעייה, שנדבר עליה עוד מעט.
<יהושע שקדי: בסך הכל גם יש כמות עצומה של - - -
נאוה בוקר: תנסה לקצר בבקשה, כי יש לנו רק שעה היום.
<יהושע שקדי: אין בעיה.
<יהושע שקדי: אני ממשיך הלאה.
<יהושע שקדי: אנחנו מטפלים ביישובים בכל אזור הצפון, גם באזור המרכז.
נאוה בוקר: אני מבינה שעיקר העבודה שלכם זה באזור הצפון.
<יהושע שקדי: עיקר העבודה זה באזור הצפון, כן.
<יהושע שקדי: באזור המרכז יש לנו כמה שמורות.
<יהושע שקדי: באזור המרכז השקופית הזאת, אנחנו למשל באזור כיסלון, שזה יישוב שהוא מוקף ביער והוא גם מסוכן.
<יהושע שקדי: פה בעזרה הנכבדה מאד של קק"ל, שבאמת עזרו לנו פה במאה אחוז.
<יהושע שקדי: הם הקימו את קו החיץ אפילו בתוך שמורת הטבע ותודה להם.
<יהושע שקדי: הנה, זה אזור שטופל.
<שאול גולדשטיין: רק הערה, ברשותך.
נאוה בוקר: שאול גולדשטיין, מנכ"ל רט"ג.
<שאול גולדשטיין: עיקר הצפון שלנו בצפון זה בגלל שהמדינה תקצבה אחרי השריפה בכרמל, תקצבה רק - - -
נאוה בוקר: לא שמעתי אותך.
נאוה בוקר: תדבר למיקרופון בבקשה.
<שאול גולדשטיין: עיקר העבודה שלנו בצפון היא כי המדינה אחרי השריפה בכרמל, תקצבה את הכרמל, היא לא תקצבה מקומות אחרים, לכן אנחנו עשירים במשאבים בכרמל, עניים במשאבים במקומות אחרים.
נאוה בוקר: מה מקורות התקציב, דרך אגב?
נאוה בוקר: מה מקורות התקציב שקיבלתם?
<שאול גולדשטיין: הקרן לשטחים פתוחים.
<שאול גולדשטיין: ההקצבה הראשונה הייתה למימון שריפות, 55 מיליון.
נאוה בוקר: נכון, הם אמרו את זה.
<שאול גולדשטיין: 55 מיליון שקיבלנו זה חלק ממה שביקשנו, אבל בסדר, אנחנו לא מתלוננים.
<שאול גולדשטיין: אנחנו מהגורן ומן היקב לוקחים למקומות אחרים.
<יהושע שקדי: הסיבה שהוספתי פה את היישוב כיסלון, בשביל להצביע על הבעיה המרכזית.
<יהושע שקדי: הנה יישוב שהוא ברובו באחריות של המועצה.
<יהושע שקדי: חלקו הקטן שלנו ואנחנו מורידים את החלק שלנו.
<יהושע שקדי: אם ליישוב אין תקציב, ואין לו תקציב, קו החיץ הוא חלקי.
<יהושע שקדי: ופה באמת נדרשת תוספת תקציבית ואין עדיין תקציב ליישובים וצריך לטפל בזה.
<יהושע שקדי: אז הבשורה של קק"ל היא בשורה נהדרת, רק צריך לממש אותה.
<יהושע שקדי: רק אם היישובים יצליחו לטפל בקו החיץ גם בחלק שלהם, יש טעם בכל העניין הזה.
<יהושע שקדי: אם אני לוקח חישוב של 300 דונם ואני מטפל רק ב-50 כי זה של רשות הטבע והגנים והשאר לא מטופל, אז מה הואילו חכמים בתקנתם?
<דניאל מיכה עברי: אנחנו בהערכה ראשונית זה 20%.
<דניאל מיכה עברי: 20% מקו החיץ זה או קק"ל או רט"ג, 80% זה מועצה.
נאוה בוקר: אז רוב הנטל הכספי נופל עליכם.
<יהושע שקדי: ויש כמה דברים שהתקציב הקיים לא - - - ולא מדברים עליו, זה כל הנושא של הקמת קווי חיץ בלב השטח.
נאוה בוקר: מה זה בלב השטח?
<יהושע שקדי: זאת אומרת שאם אנחנו מגנים, אנחנו מקטינים את סכנת השריפות, אבל באמצע, בלב השטח, זאת אומרת ממשיך להיות צפוף ואנחנו נמצאים שם במצב שהשריפה יכולה לפרוץ בלב השטח ושם יהיה לנו קשה לכבות, בעיקר בגלל שאין דרכים או הדרכים לא מטופלות ומשם זה עלול להתפשט ליישובים.
נאוה בוקר: אז אתה לא מדבר רק על קווי החיץ שמקיפים את היישובים, אלא גם - - -
<יהושע שקדי: נכון, לא רק על היישובים.
<יהושע שקדי: אמרתי את זה בהתחלה, בתמונה הראשונה של הכרמל.
<יהושע שקדי: אנחנו צריכים לחשוב על נופים פתוחים יותר, כי זה היה הממשק שהיה נהוג פה ב-5,000 השנים האחרונות, מהכלקולית - - -
אורי מקלב: והמרכזים האלה בתחום האחריות של מי?
אורי מקלב: אותם מוקדים, אותם מרכזים?
<קריאה: או רשות הטבע או קק"ל, כל אחד לפי - - -
אורי מקלב: לא מועצות.
<קריאה: לא, לא מועצות.
יעל כהן-פארן: אבל מה זה אומר, לדלל את כל היערות בארץ?
נאוה בוקר: טוב, ממש דקה לסיום כי יש כאן עוד דוברים.
יעל כהן-פארן: לא, זה המשמעות של מה שאמרת.
נאוה בוקר: רגע יעל.
נאוה בוקר: אני אתן לך אפשרות לדבר, שנייה, את תוכלי לשאול.
יעל כהן-פארן: לא, אבל זה רלבנטי למה שהוא אמר.
יעל כהן-פארן: הייתי צריכה הבהרה.
<יהושע שקדי: התשובה היא כן.
יעל כהן-פארן: הוא אומר לדלל את כל היערות בארץ.
<יהושע שקדי: לא את כולם, אבל חלק גדול מהם.
<יהושע שקדי: התקציב לא כולל טיפול יסודי ברעייה.
<יהושע שקדי: פה יושב נציג משרד החקלאות, אולי הוא יגיב בעניין הזה.
<יהושע שקדי: צריך להקים עדרים, צריך להשיג מתקנים וזה רחוק מזה וכמובן צריך לטפל גם בנושא של המים לכיבוי, שאני שומע שמועות שזה בסדר, אבל אני לא רואה את זה.
<יהושע שקדי: יש פה איזה עניין פעוט של איתור בעלי קרקע פרטית, אבל כיוון שזה דיון שהוא רק של שעה, אני אעצור פה.
נאוה בוקר: תודה רבה בינתיים.
נאוה בוקר: יעל פארן, חברת הכנסת.
יעל כהן-פארן: פארן בפ' דגושה.
יעל כהן-פארן: טוב, היה לי מה שרציתי להגיד, שעכשיו אני לוקחת אותו לכיוון אחר.
יעל כהן-פארן: אני שומעת כאן פעם ראשונה לדעתי מרשות שמורות הטבע, זו עמדה רשמית שלכם, מר גולדשטיין?
<שאול גולדשטיין: היה צוות לקווי חיץ לפני ארבע שנים - - -
יעל כהן-פארן: לא, אבל הוא לא מדבר פה על קווי חיץ.
יעל כהן-פארן: הוא אומר, אני מצטערת מר שקדי, שצריך לדלל את כל היערות בארץ כדי שלא יהיו שריפות.
יעל כהן-פארן: אולי נברא את כולם, אז בטוח לא יהיו שריפות.
יעל כהן-פארן: לא, זה המשמעות של מה שאתם אומרים.
<יהושע שקדי: אני לא אכנס ואני לא אגרר לפרובוקציה הזאת, אני רק - - -
יעל כהן-פארן: לא, זה לא פרובוקציה, זה מה שאמרת.
<יהושע שקדי: שנייה.
<יהושע שקדי: אבל אני רק רוצה להגיד שהדעה הזאת הובעה פה על השולחן הזה במספר פעמים.
<יהושע שקדי: לא פעם ראשונה שאני - - -
<שאול גולדשטיין: התשובה לשאלתך היא כזאת.
<שאול גולדשטיין: קודם כל יערות נטע אדם זה משהו אחר.
<שאול גולדשטיין: את שואלת על יערות טבעיים אני מתאר לעצמי.
יעל כהן-פארן: אלף גם וגם, כי ההתייחסות פה הייתה גם ליערות אלונים, לא רק ליערות קק"ל, אם אני מבינה נכון.
<שאול גולדשטיין: יערות נטע האדם אנחנו מחלקים לקק"ל רט"ג, כי כולנו אחראים על הכל, גם הם על - - -
נאוה בוקר: בואו נפשט את זה.
נאוה בוקר: דילול – מה המשמעות של המילה הזאת?
נאוה בוקר: כמה אחוזים?
<שאול גולדשטיין: בשתי מילים, היום בישראל החורש בהרבה מקומות צפוף מדי, הרבה מעבר למה שהיה צריך להיות, כי אין רעייה, כתוצאה מהחלטה של המדינה לפני עשורים רבים להחריג את העז השחורה, שהיא הייתה המדללת העיקרית, ויש עוד כמה סיבות נוספות שלא נמנה אותן כרגע.
<שאול גולדשטיין: לכן יש מקומות שבכאב ובצער היינו רוצים לדלל.
<שאול גולדשטיין: ברוב המקומות אנחנו לא יכולים לדלל, כי לדלל יער באמצע היער, זאת אומרת זה כמעט להשמיד אותו, כי את צריכה להכניס משאיות וטרקטורים וחבלים ולגרור את העצים, זה כמעט בלתי אפשרי.
<שאול גולדשטיין: ולכן אנחנו מצמצמים את זה.
<שאול גולדשטיין: צריך לזכור דבר אחד, ועכשיו היום הזה, אמצע פברואר, כבר מרס בעצם, היום מרס, כזה חום בחוץ, ובמדינת ישראל יש בה כנראה יותר מדי עצים ממה שהיא יכולה להכיל באקלים החם שלנו וזה מה שצריך - - -
נאוה בוקר: אז אתה אומר שזה בלתי אפשרי, הדילול.
נאוה בוקר: אז זה לא רלבנטי כרגע לענייננו.