GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: אוקיי, ברושי, לפני שאני מסכם קח שלושה משפטים ונסכם את היום.
איתן ברושי: קודם כל תודה על האירוח, תודה לחברים שבאו.
איתן ברושי: אני גם מתחבר לדברים האחרונים שנשמעו ורשמתי לב, אדוני המהנדס, כבר את השאלה לעצמי, כמי שמילא תפקידים, כמה זמן לוקח למדינה להבין שיש לה אחריות על הפתרון פה.
איתן ברושי: אני מציע לכם, ראשי הרשויות וחברים, להפריד בין שאלות ים המלח והשאלות הכלליות ובין גורל החברים ביישובים שבשמם נבחרתם ועליהם אתם מופקדים.
איתן ברושי: השאלות הכלליות שנאמרו פה הן נכונות וחשובות לעם ישראל כולו, אנחנו קודם כל מחויבים לחברים, אלה ש-60 שנה בעין גדי ואלה שבאו אחרי ששת הימים מתנועות הנוער למצפה שלם וכל מה שביניהם.
איתן ברושי: לכן אני גם אומר לחברי דודי אמסלם, חבר הכנסת, ואני אומר לנציגי משרדי הממשלה, הזמן אמרו לרעתנו, הזמן פועל לטובת מי שמשתמש בו נכון.
איתן ברושי: צריך להבדיל בין הפתרון מחר בבוקר ובין הפתרונות ארוכי הטווח שזה ייקח כמה שנים ומה שנדרש כדי לגשר על התקופה, בין שאלות יסוד שקשורות לנושאים מאוד כבדים, שהם לא באחריות המועצה ואפילו גם לא ועדת הפנים, אלא באמת שאלות גדולות של הממשלה והיא מופקדת עליהם.
איתן ברושי: ומשפט אחרון, יושב פה נציג ים המלח, אתמול במקרה נפגשתי עם המשנה למנכ"ל, לא חסר כסף למדינה, ראיתם, מדינה שמורידה את המס על אלכוהול ובירה, יש לה כנראה רזרבה גדולה.
איתן ברושי: חייבים לתת פה פתרון מיידי ואני מאמין, דודי, נעשה הכול כדי שתקציב 2017, זה יהיה מתוקצב בתקציב המדינה ויש לזה את הזמן, אבל עד אז גם פתרונות ביניים ואין לנו יותר טוב מהוועדה והעומד בראשה.
איתן ברושי: ואני אומר, אל תוותרו.
איתן ברושי: ואומר את המשפט האחרון, דודי, ואני מרשה לך להשתמש בו, בישראל שום דבר לא מגיע בגרביטציה, הכול בכוח המשיכה.
איתן ברושי: צריך לקחת את זה בחשבון.
דוד אמסלם: רבותיי, אני רוצה לסכם את הדיון.
דוד אמסלם: אני אתחיל מהסוף, אני קודם כל רוצה להודות לכם, על האירוח, על הסיור, על ההשקעה, באמת שאפו, תודה לך, דב, אריה ובאמת כל מי ששותף כאן.
דוד אמסלם: באמת קבלת פנים מבחינתי מאוד מרשימה ומרגשת.
דוד אמסלם: כמו שפתחתי, אני הזמנתי לכאן גם את פקידי הממשלה, לא כדי לשמוע אותם פה, אלא כדי שהם יראו בדיוק את מה שאנחנו רואים, כדי שבדיון כולנו נהיה מסונכרנים לפחות על המצב הפיזי בשטח, כדי שנבין מה זה בולען ומה המשמעות ולכן בעצם אני לא מבקש לשמוע אותם פה.
דוד אמסלם: אנחנו נקבע דיון, חשבתי בעוד חודשיים, אבל, שימי, כדי שלא ללחוץ אותך, שתוכל לצאת גם עם המשפחה לאילת לשבוע, נקבע את זה לעוד שלושה חודשים.
דוד אמסלם: אבל בעוד שלושה חודשים המשימה מושלמת.
דוד אמסלם: אני מבקש את ההתייחסות הבאה.
דוד אמסלם: לפני ההתייחסות אני רוצה להכין את עצמנו לדיון הבא.
דוד אמסלם: אחת, אני צריך לקבל את כל החלטות הממשלה, כדי לשלוח אותם לפקידי הממשלה, שיהיו מוכנים לישיבה בעוד שלושה חודשים.
דוד אמסלם: כל התקציבים המאושרים שהיו ולא מומשו, אני מבקש לקבל מסמך כזה מראשי המועצה, בגלל שהם יותר בקיאים.
דוד אמסלם: תבינו, בוועדה אין לי את האינפורמציה, אני לא נגיש אליה, אלא אם כן מנהלת הוועדה שלי זוכרת את ההיסטוריה, אבל אני בטוח שאתם זוכרים אותה יותר, אתם חיים איתה יותר, את ההיסטוריה.
דוד אמסלם: לכן אני מבקש, דב, אריה, כל מסמך שיש לכם בעבר, שהייתה החלטת ממשלה ולא מומשה והרבה החלטות ממשלה לא ממומשות, לדעתי אפילו רובן, אז תעבירו לי כדי שיהיה לי חומר ולמידה לדיון.
<דב ליטבינוף: אנחנו נקבל את הפרוטוקול, נכון?
דוד אמסלם: לגבי הנושא שלך, שימי, אני מבקש שתכולת העבודה תתמקד בארבעה או חמישה נושאים מאוד מרכזיים.
דוד אמסלם: אני רוצה שאתם תתייחסו לנושא של התשתיות בסביבה, כולל כביש 90 או בעיקר כביש 90, מה ההשקעות, לאן צריך ללכת בכלל הסיפור הזה, כל הנושא של התשתיות התיירותיות בסופו של דבר כאן ביישובים, הנושא של הסיוע הכלכלי ליישובים, גם בטווח הקצר וגם לבנות להם מקומות חלופיים, שזה גם הנושא של התשתיות והחקלאות וכו', שזה בעצם מקורות המחיה שלהם, גם סוגיית הפיצוי.
דוד אמסלם: יש כאן אירוע, איך אמרתי?
דוד אמסלם: כשיורד שלג אז החקלאים בצפון או איפה שירד השלג מקבלים פיצוי בגלל שיש קרן לפיצוי לנזקי טבע.
דוד אמסלם: עכשיו ההוא ירד לו שלג או גשם או הצפה לאיזה שבוע-שבועיים, פה יש אירוע הרבה יותר דרמטי שהוא לא בקלפים.
דוד אמסלם: לכן כאן צריכה להיות התייחסות ממשלתית לכל פגעי הטבע המתמשכים שקורים פה וגם אין להם פתרון, אלא הם הולכים ומחריפים כל הזמן.
דוד אמסלם: וכמו שאמר דב, הייתה פה השקעה של 4 מיליון שקל, נגיד בחוף, הלכה.
דוד אמסלם: מישהו צריך להתייחס לזה.
דוד אמסלם: למה זה חשוב הממשלה תתייחס?
דוד אמסלם: בגלל שיש שם קיוסקים והקיוסקים האלה, כשהם מכרו הם גבו מס הכנסה, הם שילמו מע"מ.
דוד אמסלם: אין חלוקה, הכנסות אצל הממשלה, הוצאות אצל הרשות, זה לא עובד.
דוד אמסלם: אז אני לא אומר שצריך לשפות אותם בגין 100%, אבל בוודאי צריך לדבר איתם ולהגיד להם 'רבותיי, יש פה איזה אירוע, בואו נתחלק' או משהו, בואו נדבר, אבל דיבור כאן צריך להיות.
דוד אמסלם: זה לא 'דב, תשבור את הראש ואם מחר תפתח קיוסק, אז אל תשכח לפתוח תיק במס הכנסה ולשלם את מה שצריך כי אחרת אנחנו נבוא נעקל לך את הבית'.
דוד אמסלם: לכן ההתייחסות הזאת בעבודה מאוד חשובה.
דוד אמסלם: וחשוב לי גם, כמו שאתה ציינת, ואני כתבתי בדיון הקודם בפרוטוקול, אבל זה לא מומש כרגיל, בגלל שפקידי הממשלה חושבים שאני לא עושה follow up על הפרוטוקולים, לכן הדיונים אצלי מתמשכים, לגבי הנחיות התכנון באזור הזה.
דוד אמסלם: כדי לבנות בית כאן, אני מניח, מהרגע שיש בולען זה מקבל תפנית.
דוד אמסלם: יש כללים אחרים מאשר בתל אביב ובירושלים או בדימונה.
דוד אמסלם: אז אנשים פה צריכים לדעת איך הם בכלל מגישים את התכנית, אפילו את היתרי הבנייה, על איזה בסיסים, איזה תשתית, מה הם צריכים לבנות למטה, איזה קידוחי קרקע.
דוד אמסלם: זה סרט אחר פה שלא קיים כמעט במדינה.
דוד אמסלם: אז לכן כאן מינהל התכנון צריך להנחות את הוועדות המקומיות איך לתת הנחיות למתכננים.
דוד אמסלם: כל הסיפור הזה, בסוף אני רוצה גם לקבל ממך המלצה במסגרת העבודה, מי יתכלל את הנושא.
דוד אמסלם: בסוף בסוף בסוף יש כתובת אחת, בממשלה, יש פקיד אחד שהוא צריך לארגן את האירוע.
דוד אמסלם: אני על פניו רואה אותו כמנכ"ל משרד ראש הממשלה כרגע, אלא אם כן תמליץ לי על מישהו אחר.
דוד אמסלם: במסגרת העבודה, אלה הדברים שאותי מעניינים לדיון.
דוד אמסלם: אם אתה רוצה אחרי זה לדבר במסגרת העבודה גם על מפעלי ים המלח, מלונות, קציר מלח, הכול בסדר, לא קשור אליי.
דוד אמסלם: לכן הייתי מבקש לקבל את החומרים איזה שבועיים לפני כדי שאני אלמד את הנושא.
דוד אמסלם: אני רוצה לשלוח אותם כמה שיותר גם לפקידי הממשלה כדי שילמדו את העניין ויבואו מוכנים, בגלל שבדיון הבא אני מתכוון להתייחס באופן קונקרטי, מה עושים, מי עושה, כמה זמן ומתי.
דוד אמסלם: אלה הדיונים שלנו בוועדה.
דוד אמסלם: אני לא מנהל ועדה במסגרת שבת תרבות.
דוד אמסלם: זה לא מעניין אותי הבולענים, אני יכול לבוא לכאן לבד ולשמוע על כל הנושא של התפתחות הבולען.
דוד אמסלם: זה מסקרן אותי ברמה האישית, אבל לא בשביל זה אני מביא את ועדת הפנים לפה.
דוד אמסלם: שוב פעם אני רוצה באמת להודות לכם, לדב, לאריה, באמת לכל החברים פה שהשתתפו כאן, לקיבוץ עצמו שמארח אותנו בצורה בלתי רגילה, כמובן שוב פעם לצוות שלי בוועדה, שעושה פה את העבודה והוא מרכז מאחורי הקלעים את הכול, לכל הצוות של הוועדה, הצוות האישי שלי כמובן, כמובן לכל פקידי הממשלה שבאו לכאן ויש כאן גם אנשים שהם לא פקידי ממשלה אבל הם באמת מלווים את הנושאים החברתיים באופן פרטי על חשבונם.
דוד אמסלם: וכמובן לשאר החברים, גם לשימי וגם לשאול וכו'.
דוד אמסלם: רבותי, בוקר טוב לכולם, קודם כול, אני מאחל לכולנו מושב רגוע, פורה - - -
יעל גרמן: זה לא יהיה, אבל בסדר.
חיים ילין: פורה, אני מקווה.
דוד אמסלם: את לא אוהבת את הרגוע או את הפורה?
יעל גרמן: זה לא שאני לא אוהבת, רגוע לא יהיה.
חיים ילין: אני מקווה פורה, רגוע לא יהיה.
דוד אמסלם: נקווה שהכול יהיה רגוע.
דוד אמסלם: זה בסדר, אפשר לחלוק גם ברוגע.
דוד אמסלם: אני מאחל לכולנו מושב טוב.
דוד אמסלם: קודם כול, אני שמח שהשר להגנת הסביבה מצטרף אלינו לדיון.
דוד אמסלם: כפי שאתם רואים, וזה עובר כחוט השני, השר אבי גבאי בא באופן אישי לכל הנושאים שקשורים למשרד שלו.
דוד אמסלם: שרים אחרים באים, אבל לא בתדירות הזאת.
דוד אמסלם: שאפו, ותודה רבה.
דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא תוכנית אב לאשפה והיטלי הטמנה.
דוד אמסלם: הייתי רוצה להעביר את רשות הדיבור קודם כול לכבוד השר, אחרי זה לתומר ואחרי זה נפתח את הדיון.
אבי (אברהם) גבאי: בוקר טוב לכולם, נמצאים אתנו ישראל דנציגר המנכ"ל, גיא סמט שהוא הסמנכ"ל החדש שאחראי על הנושא הזה, ואבי רדאעי שאחראי על נושא הפסולת במשרד, אני מניח שיש פה עוד אנשים מהמשרד.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו נציג לכם בצורה מסודרת מה אנחנו רוצים לעשות בתחום או מה אנחנו עושים ומתכוונים לעשות.
אבי (אברהם) גבאי: חלק מזה זה גם התובנות שלנו ממצב השוק הזה וכו'.
אבי (אברהם) גבאי: קודם כול, גיא הוא סמנכ"ל חדש, הוא היה מנהל מחוז דרום שלנו עד לפני חודש, מנהל המחוז המצטיין שלנו.
אבי (אברהם) גבאי: שמנו את האיש הכי טוב שלנו במשרד במקום הזה.
אבי (אברהם) גבאי: זאת אומרת, הנושא הזה הוא חשוב לנו.
אבי (אברהם) גבאי: לא רק זיהום אוויר חשוב, גם הנושא הזה חשוב, ולכן שמנו את הבן אדם הכי נכון לדבר הזה.
אבי (אברהם) גבאי: כשרוצים לעשות שינוי, מביאים את הבן-אדם הכי טוב.
אבי (אברהם) גבאי: הנושא השני שצריך להבין – המשרד עשה הרבה מאוד פעולות בתחום הפסולת והמחזור, יש הרבה מאוד משאבים, יש את קרן הניקיון שאתם בטח מכירים, שמגלגלת סדר גודל של 450 מיליון שקל בשנה.
אבי (אברהם) גבאי: הקרן הצליחה להוציא הרבה מאוד כסף על הפרדה במקור, כסף שרובו יצא לטעמי לריק, פשוט חוסר אפקטיביות מוחלט - - -
דוד אמסלם: חלם.
אבי (אברהם) גבאי: אני לא רוצה להגיד דברים כאלה.
אבי (אברהם) גבאי: הבנו את זה מהר מאוד והחלטנו להתמקד בנושאים אחרים.
אבי (אברהם) גבאי: מצד שני, קרן הניקיון לא מצליחה להוציא כסף על דברים אחרים.
אבי (אברהם) גבאי: למה היא לא מצליחה להוציא כסף על דברים אחרים?
אבי (אברהם) גבאי: זאת הטענה המרכזית של השלטון המקומי, והשלטון המקומי צודק.
אבי (אברהם) גבאי: הוא צודק, הם משלמים כסף, בסוף לא מקבלים את הכסף חזרה.
אבי (אברהם) גבאי: הם גם צודקים, וקצת גם לא צודקים.
אבי (אברהם) גבאי: למה הם קצת לא צודקים?
אבי (אברהם) גבאי: כי כשרוצים להקים מתקנים ואתרים הם לא מסכימים, כי זה NIMBY, זאת אומרת, פעם אחת ברמה הכללית אומרים: חבר'ה, אתם לוקחים כסף ולא מוציאים, ופעם שנייה כשבאים ורוצים להקים מתקן, הם מתנגדים.
אבי (אברהם) גבאי: כי זה NIMBY, אתה לא רוצה עכשיו מתקן מיון פסולת באזור התעשייה שלך, כי אתה רוצה שם היי-טק.
אבי (אברהם) גבאי: זה הולך לאורך כל הדרך.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו רואים את זה בכל רשות, כשמישהו מנסה להקים.
אבי (אברהם) גבאי: והבעיה המרכזית בהקמת מתקנים בישראל היא פשוטה – סטטוטוריקה.
אבי (אברהם) גבאי: לכן אנחנו אומרים לכל מי שבא, לא משנה איזה טכנולוגיה יש לך: יש לך סטטוטוריקה?
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו רוצים.
אבי (אברהם) גבאי: תביא סטטוטוריקה, תביא רשות מקומית או מועצה אזורית שמסכימה לקבל אותך.
אבי (אברהם) גבאי: וזאת הבעיה.
אבי (אברהם) גבאי: אפשר להסתובב סביב הדברים, אבל זאת הבעיה.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו לא מאוהבים בחלוקת כסף, אנחנו לא מאוהבים בלהיות אלה שבאים אליהם ומבקשים מהם כסף כל הזמן, ולכן אנחנו מתכוונים להביא, כבר במושב הזה, הצעת חוק, שחלק גדול מהכסף של קרן הניקיון שייכנס, יצא אוטומטית לרשויות חזרה, כי משרדי הממשלה לא מסוגלים להוציא כסף.
אבי (אברהם) גבאי: בכל דבר זה החשב ההוא, וההיא, וקול קורא וכל מיני שיטות שהמדינה בנתה כדי לחזק את החזקים ולהחליש את החלשים.
אבי (אברהם) גבאי: כל השיטות של קול קורא, הבנו את זה, הן נועדו להחליש את החלשים.
אבי (אברהם) גבאי: כי רק החזקים יודעים למלא את הקול הקורא, רק החזקים יודעים להוציא כסף ולשים את המצ'ינג וכו' וכו', והחלשים נתקעים.
אבי (אברהם) גבאי: ולכן אנחנו נביא הצעת חוק ממשלתית בעניין הזה במושב הזה, ואני בטוח שהוועדה תסייע לנו בעניין הזה, כי בסוף אני לוקח סמכות שיש לי ונותן אותה אוטומטית.
אבי (אברהם) גבאי: זאת אומרת, שרים בדרך כלל אוהבים שבאים ומבקשים מהם.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו אומרים: לא, אנחנו מעבירים את הכסף, את רובו, אוטומטית בחזרה לרשויות, כדי שהרשויות יוכלו לעשות פעולות הרבה יותר מהירות ממה שאנחנו יודעים לעשות וכו'.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו מאמינים במחזור, אבל אנחנו מאמינים במחזור בצורה שהיא הגיונית וכזאת שהציבור יודע לעמוד בה ומסוגל לעשות את זה, וצריך להתקדם הלאה עם המחזור, לא לקפוץ ישר לכיתה י"ב, אלא להתחיל ב-א', ב' ו-ג'.
אבי (אברהם) גבאי: בנושא הזה אנחנו מאמינים מאוד בהפרדת אריזות, ובזה אנחנו משקיעים ונשקיע בהמשך.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו גם מאמינים שבנושא פסולת צריך לצמצם פערים, ולא יכול להיות שהחלשים, כמו שאמרתי, מקבלים פחות מקרן הניקיון מאשר החזקים.
אבי (אברהם) גבאי: אחד הדברים שהכי הדהימו אותי כשהלכתי ליישובים חלשים, לכפרים ערביים, לכפרים דרוזיים.
אבי (אברהם) גבאי: הייתי בטוח ששם מקבלים יותר ממה שמשלמים, והתברר שזה בדיוק הפוך.
אבי (אברהם) גבאי: ולכן גם חיזקנו מאוד את פרויקט "סביבה שווה".
אבי (אברהם) גבאי: זה בעצם פרויקט שהתחיל עמיר פרץ, הוספנו לו עוד כסף וגם הפכנו אותו להרבה יותר אפקטיבי במובן הזה שיש סמכויות למנהלי המחוזות, ומנהלי המחוזות יכולים לקבל החלטות.
אבי (אברהם) גבאי: זאת אומרת, שיטחנו לגמרי את הביורוקרטיה סביב העניין הזה, על מנת לעזור לחלשים, זה גם חלק מהאג'נדה הפוליטית שלנו, אבל אני חושב שזה מה שצריך לעשות במדינת ישראל, לחזק את החלשים ולא לחזק את החזקים.
אבי (אברהם) גבאי: נציג פה מצגת מסודרת, נשמע את התגובות, ואנחנו פתוחים לתקן את המדיניות וכו'.
אבי (אברהם) גבאי: זה לא שבאנו עם תקנות, באנו עם תפיסת עולם.
אבי (אברהם) גבאי: נשמע את חברי הכנסת, נשמע את כולם וכמובן נמשיך הלאה.
<ישראל דנציגר: ברשותך, אני אפתח את המצגת בכמה שקפים ראשונים ואז אעביר לגיא סמט, הסמנכ"ל.
<ישראל דנציגר: נתחיל ממש גבוה כדי שתבינו את תפיסת העולם של השר אבי גבאי, שלי ושל כל המשרד.
<ישראל דנציגר: המשרד להגנת הסביבה אמון על הפחתת זיהומים וסיכונים, ובסופו של דבר על שיפור הבריאות של תושבי מדינת ישראל, ובזה אנחנו פועלים.
<ישראל דנציגר: הסיכונים האלה באים מזיהום אוויר, באים מזיהום של מים, של ים, באים מחשיפה לקרינה ובאים מחשיפה לחומרים מסוכנים.
<ישראל דנציגר: חשוב לזכור שנושא הדיון היום, שוק הפסולת, נוגע כמעט בכולם – זיהום אוויר שנגרם מהטמנה של פסולת, זיהום מי תהום, ים וקרקע, שנגרמים מכל נושא הפסולת, וזה בסופו של דבר מה שאנחנו מתעסקים פה.
<ישראל דנציגר: אנחנו מתעסקים באחד הדברים החשובים במדינת ישראל, וזה הנושא של בריאות תושבי מדינת ישראל.
<ישראל דנציגר: אני ממשיך הלאה לשקף הבא, אני אדלג עוד שקף קדימה.
<ישראל דנציגר: כל פעילות המשרד נעה סביב הדברים האלה.
<ישראל דנציגר: אני לא אלאה אתכם בפרטים.
<ישראל דנציגר: אם פעם תרצו, נדבר על כל הפרויקטים חסרי התקדים שאנחנו עכשיו מובילים.
<ישראל דנציגר: אני רוצה לגעת בדברים שדיבר עליהם השר גבאי, והם הבסיס לכל מה שאנחנו עושים בתחום הפסולת.
<ישראל דנציגר: הדבר הראשון במעלה והכי חשוב מבחינתנו זה לחזק את הרשויות.
<ישראל דנציגר: לא יכול להיות שהשלטון המרכזי צובר כסף והרשויות לא יכולות להשתמש בו, ובעיקר הרשויות החלשות לא יכולות להשתמש בו, ולכן רוב מה שתשמעו מגיא עוד מעט הם דברים שמופנים להעצמת הרשויות ולתת לרשות כמה שיותר חופש וכוח להשיג תוצאות בתחום הפסולת, גם בתחומים אחרים, אבל זה לא מה שאנחנו מדברים עליו היןם.
<ישראל דנציגר: אנחנו רוצים תוצאות.
<ישראל דנציגר: אנחנו לא רוצים לשלם הרבה-הרבה כסף ובסוף היום לראות שאין תוצאות.
<ישראל דנציגר: ולכן כל מנגנוני התמיכה שאותם אנחנו עכשיו מקדמים הם מנגנוני תמיכה שמבוססים לא על פעולה, אלא על תוצאה, וגיא ידבר על הדברים האלה.
<ישראל דנציגר: כמו שדיבר השר, אנחנו צריכים אפשרות להיות פשוטים לעבודה.
<ישראל דנציגר: אני בא מהעולם העסקי, השר בא מהעולם העסקי, כשמשהו לא פשוט, הוא לא עובד.
<ישראל דנציגר: ואיפה שלא נצליח לשבור את הביורוקרטיה ואת החסמים, לא נצליח להביא בשורה, ויש הרבה-הרבה עבודה שאנחנו משקיעים בלראות איך לעשות את הדברים פשוטים.
<ישראל דנציגר: רק בדרך לפה, כשנסעתי, קיבלתי טלפונים משלושה ראשי רשויות, למה התחייבות בתחום כזה או אחר תקועה במשרד שלי, בין המשפטים לחשבות למשרד האוצר.
<ישראל דנציגר: את הדברים האלה אנחנו צריכים לשבור, בדברים האלה אנחנו צריכים לטפל, ואנחנו צריכים לוודא שכל מה שאנחנו עושים הוא לא משהו ספורדי, הוא משהו שמחזיק מעמד לאורך זמן והוא לא רק תלוי בתמיכות חד-פעמיות שלנו, ולכן צריך לראות איך בונים פה שוק פסולת שהוא כלכלי, הוא יעיל ותחרותי ובסופו של דבר הוא מחזיק את עצמו עם סבסוד ממשלתי במקומות שבהם צריך להיות סבסוד ממשלתי.
<ישראל דנציגר: ודבר אחרון חביב, שמתקשר לראשון, אנחנו צריכים לצמצם פערים בשוק הפסולת.
<ישראל דנציגר: דיבר על זה השר.
<ישראל דנציגר: כל הפערים החברתיים במדינת ישראל באים לידי ביטוי בצורה הכי בוטה בשוק הפסולת.
<ישראל דנציגר: אתם מוזמנים להצטרף אלי לסיורים פעמיים בשבוע ואל השר לסיורים, ומה שיראו עיניכם זה לא דברים שתאמינו שקיימים במדינת ישראל, וזה מתחיל באיך אנחנו מסייעים לאלה שידם אינה משגת לטפל בפסולת בצורה הכי טובה שיש.
<ישראל דנציגר: אלה העקרונות בבסיס האסטרטגיה, בבסיס התוכנית שאנחנו מקדמים, ומכאן אני מעביר את זה הלאה לגיא, כדי לדבר על היעדים והצעדים שאותם נקדם בשנה-שנתיים הקרובות.
<גיא סמט: היעדים המרכזיים מבחינתנו זה הגדלת אחוז המחזור, להגיע ל-35% מחזור והשבה ב-2020.
<גיא סמט: יש מתקנים רבים שבהם תמכנו, בהמשך אני אראה שקף שמדבר על היקף התמיכות של קרן הניקיון, אבל מדובר במאות מיליוני שקלים של תמיכה במתקנים: 24 מתקני קצה, תחנות מעבר ממיינות עד 2020, ויש עוד מתקנים אחרים שקמו.
<גיא סמט: היום באיגוד ערים דן יש מתקן שיודע להפריד חומר ולבצע השבה.
<גיא סמט: אנחנו חושבים שאפשר להגיע ליעד של 35% מחזור והשבה.
<גיא סמט: אנחנו חושבים שגם אפשר להקים את כל מתקני הקצה, למרות בעיות ה-NIMBY.
<גיא סמט: זה לוקח לנו זמן, חלק מזה טעון באחוז הביצוע הנמוך של הקרן.
<גיא סמט: אלה מתקני תשתית, אבל מתקני התשתית האלה יקומו, ואנחנו מנסים להסיר את כל החסמים שקיימים.
<גיא סמט: הרבה מהם זה מינהל מקרקעי ישראל ורשויות התכנון.
<גיא סמט: על כל מתקן אנחנו יושבים ומקיימים ישיבות מעקב.
<גיא סמט: מחר תתבצע ישיבה כזאת כדי לנסות לפתוח את החסמים בפני הקמת המתקנים.
<גיא סמט: בפריפריה החברתית יש קשיים רבים בשוק הפסולת.
<גיא סמט: שוק הפסולת אפשר לחלק לשניים, אפשר לחלק את הרשויות שמבצעות מחזור.
<גיא סמט: יש רשויות שאפילו עוד לא התחילו באיסוף כמו שצריך להיות.
<גיא סמט: בדרום הארץ היו רשויות שבכלל לא אספו – רשויות בדואיות, מועצות אזוריות – שלא אספו את הפסולת שלהן, וכאן אנחנו בונים את מנגנון האיסוף קודם גם ביעדים של מחזור, ומגיעים לכל הרשויות בארץ, גם בפרויקט סביבה-השבה, שהוא פרויקט מרכזי של המשרד, שבו אנחנו מגיעים לכל הרשויות בפריפריה החברתית ותומכים בהן.
<גיא סמט: אנחנו גם מנסים לאגד אותן יחד כדי להגיע למצב שיש להן יתרון של גודל.
<גיא סמט: כשרשות כמו מצפה רמון מפנה פסולת והפסולת עולה לה 600 שקל לטון, קשה לה להגיע למחירים פתוחים בהרבה, כשאנחנו באים ותומכים בהיקף נרחב באיחוד כל הרשויות, בבניית התשתית הארגונית, כדי שמצפה רמון לא תתמודד לבד עם שחקני הפסולת, אנחנו מעצימים את הרשויות ומורידים את המחירים.
<גיא סמט: במכרז שהיה בדרום, כשכל הרשויות התאחדו ביחד, הגענו למכרז עם תוצאה של 180 שקלים.
<גיא סמט: מ-600 שקלים המחיר צנח ל-180 שקלים.
<גיא סמט: מצפה רמון, יישוב קטן, של 5,000 אנשים לא יכול להגיע לאותה עמדת כוח לעומת פרסום מכרז של 150,000 איש שמפנים ביחד את הפסולת שלהם.
<גיא סמט: אנחנו חושבים שאפשר לעשות את זה, אנחנו עושים את זה גם בדרום, גם בצפון, אנחנו אחרי הליך של קול קורא, הליך תחרותי, שבו התמודדו מספר קבוצות של רשויות.
<גיא סמט: אנחנו מקווים במהלך החודש לתקצב את הרשויות האלה ולהניע מהלך של שיתוף ביניהן והוזלת המחירים עם קביעת רף של סטנדרט לתושב, שהתושב בירוחם לא יצטרך להסתובב עם שקית הפח שלו ולחפש את פח האשפה, אלא שיהיה לו פח קרוב לבית.
<גיא סמט: אנחנו כאן בונים את השוק, והשוק הזה בחלק מהרשויות הוא נהדר.
<גיא סמט: בחלק מהרשויות אנחנו רואים הישגים מאוד גבוהים, ובחלק פחים עם כל הזרמים האפשריים.
<גיא סמט: בחלק מהרשויות אנחנו רואים שיש פח בקצה הרחוב או שבכלל אין פחים.
<גיא סמט: יש פה פערים שהם בלתי סבירים וכאן אנחנו עושים שינוי, כי בעבר המשרד לא התעסק בתחומים האלה, וכן, הוא רואה את עצמו אחראי על המקטע הפנים עירוני ולא רק מדבר על יעדי מחזור, כשהכול משולב בנושא איכות האוויר.
<גיא סמט: כשאין פתרון לפסולת, הפסולת נשרפת.
<גיא סמט: זה קורה בהרבה יישובים שיש שריפות של פסולות ביתיות וכולם נושמים ביחד את אותן פסולות.
<גיא סמט: כמנהל מחוז בדקתי את מחוז הדרום, השוויתי את שריפת הפסולת שמתבצעת ברשויות של בני המיעוטים, של הבדואים, לעומת רמת חובב, זה קצת פשטני, אבל כשאתה לוקח כמה פרמטרים ובודק אותם, אתה רואה שרמת זיהום האוויר ברמת חובב זניחה לעומת זיהום האוויר שנגרם כתוצאה משריפת פסולות.
<גיא סמט: ואת זה צריך לנהל, כי הסיטואציה ממש לא הגיונית.
<גיא סמט: כדי להגיע חזרה למצב שבו הרשויות נהנות מהאפשרות שלנו לתמוך בהן, בנינו מודל תמרוץ.
<גיא סמט: המנכ"ל בנה מודל תמרוץ שבו מדובר על 316 שקלים לטון, כאשר רשויות חלשות מקבלות כ-400 שקלים, תומכים בהן קצת יותר, והמודל בנוי על-פי תוצאה, על-פי הישגים נדרשים מהרשויות ולא תמיכה רק בתשתית, אלא מתן אופציה לרשויות לבחור את המנגנון הכי יעיל להן.
<גיא סמט: אם יש רשות שאם היא תקצץ גזם, זה הדבר הכי יעיל לה, היא יכולה לקצץ גזם.
<גיא סמט: אם יש רשות שתשמור על פינוי פסדים לדוגמה, היא תוכל למחזר אותם, אז היא תוכל לקבל, בתנאי שהכול הולך לאתרים שהם אתרים מוסדרים.
<גיא סמט: יש פה מהלך ייחודי, מהלך שמנסה לשחרר את כל החסמים שדיברנו עליהם, להתעסק באותם הישגים, לתת לכל רשות את האופציה לבחור במה היא יכולה לקדם את המחזור שבתוכה ולהגיע לתוצאה שמעלה את אחוזי המחזור.
<גיא סמט: כפי שציינו קודם, אנחנו חושבים שאפשר להעלות אותם ל-35%.
דוד אמסלם: גיא, תתכנס בדיון.
דוד אמסלם: יש לך שתי דקות כדי לסכם.
דוד אמסלם: אני כבר רוצה להיכנס לעובי הקורה.
<גיא סמט: אין שום בעיה.
<גיא סמט: אחד היעדים זה תיקון החוק של פסולת הבניין.
<גיא סמט: נגיש הצעת חוק ממשלתית שמדברת על תיקון החוק וארגון כל המשק.
<גיא סמט: בהמשך זה נושא לדיון, שם אפשר להציג מצגת קצת יותר מורכבת, יותר לצלול לנושא פסולת הבניין, אבל בהחלט בפסולת הבניין אנחנו מדברים על נתח גדול מאוד של כ-900,000 טון שלא מוצא את מקומו באתרי אשפה.
דוד אמסלם: זה בדיון הבא לדעתי.
<גיא סמט: קרן הניקיון – אלה ההשקעות שלה על פני 2 מיליארד שקלים עם החלוקה.
אבי (אברהם) גבאי: גיא, צריך להזכיר שרוב מה שאתה קורא לו "השקעות" זה התחייבויות של מומשו, חלקן לא ימומשו אף פעם.
<גיא סמט: יש פה את ה-PPP לדוגמה, שעדיין לא מומש.
<גיא סמט: זה רישום ההתחייבויות, זה לא ביצוע ולא תשלום במזומן.
דוד אמסלם: עזוב התחייבויות.
דוד אמסלם: אני עוד מעט אתייחס להצעות בפועל.
דוד אמסלם: יש לי כאן הנתונים.
<גיא סמט: סיימתי.
דוד אמסלם: תודה, קודם כול, על הסקירה.
דוד אמסלם: אני רוצה ברשותכם להציע להתמקד בדיון בארבעה נושאים.
דוד אמסלם: נושא תקציב הקרן אני אשאיר לסוף.
דוד אמסלם: נכון לעכשיו יש שם תקציב צבור של כ-1.5 מיליארד שקל.
דוד אמסלם: ב-2015 לדוגמה גביתם כ-500 מיליון שקל וההוצאות היו 188 מיליון שקל.
דוד אמסלם: רק כדי לסבר את האוזן, יותר מ-100-150 מיליון שקל.
דוד אמסלם: התמיכות בפועל 80 מיליון.
דוד אמסלם: תקציב יועצים לבד 90 מיליון ועוד שכר.
דוד אמסלם: זאת אומרת, זו מערכת שבאה לפרנס את עצמה.
<גיא סמט: לגבי יועצים יש עיוות בדוחות הכספיים.
דוד אמסלם: אני מקבל את זה, אבל זו לא המהות.
<גיא סמט: פרויקט אסבסט הגליל המערבי – בפנים.
<גיא סמט: יש פרויקטים של ביצוע שמי שערך את הדוחות הכניס אותם פנימה – אני לא הייתי בפרויקט – הוא העמיס על הסעיף הזה.
<גיא סמט: יש פרויקט שאני יכול לשים, הוא גם מופיע בדוח - - -
דוד אמסלם: בסופו של עניין מה שחשוב זה הקצה.
<גיא סמט: נכון.
דוד אמסלם: ברשותך, אני רוצה לקבל תשובות על שלושה אפיקים שאני חושב שכדאי לדבר עליהם.
דוד אמסלם: יזמתי את הדיון קודם כול בגלל שאני מבין שאין תוכנית אב להקמת מפעלי הפרדה של אשפה.
דוד אמסלם: לא יכול להיות לטעמי שכל עירייה תחליט מה שהיא רוצה.
דוד אמסלם: צריכה להיות פה תוכנית, קודם כול, מה הצרכים של מדינת ישראל, כמה מפעלי הפרדה צריכים להיות במדינת ישראל.
דוד אמסלם: אתם יודעים מה הטונאז', אתם יודעים הכול.
דוד אמסלם: אתה לא מצפה שירוחם תקים לה מפעל ושהיא תדבר עם דימונה.
דוד אמסלם: היום ראש עיר לא יודע לדבר עם השכן שלו.
דוד אמסלם: אתה בעצמך הצגת הישג גדול מאוד, ואני מסכים עם זה, שחיברת את מצפה לעוד מישהו, כדי שיקבלו - - -
<גיא סמט: 150,000 איש, 12 רשויות.
דוד אמסלם: לכן אישית אני חושב, קודם כול, שיש פה ישראבלוף.
דוד אמסלם: שנים תושבים מפרידים בקצה והם לא מבינים שזה מגיע לאותה מטמנה.
דוד אמסלם: עושים מבצעים עם הילדים, עם הכול, מביאים פחים, משנים, התושבים מסכנים, בבית הם באמת מפרידים, באה משאית, שולחת לאותה מטמנה, מרימה את הקיפר וכמעט הכול נשאר שם.
דוד אמסלם: מתחילים מהסוף להתחלה.
דוד אמסלם: קודם כול אתה מייצר את מפעל ההפרדה, ואחרי זה אתה מתחיל להביא את כל השרשרת אחורה.
דוד אמסלם: בגדול, יזמתי את הדיון, קודם כול, כדי לשמוע את מינהל התכנון.
דוד אמסלם: האם יש תוכנית אב במדינת ישראל למפעלים לטיפול בפסולת.
<זינה פרפליצין: כן.
דוד אמסלם: או שיש רק לחופים או רק לרכבות?
<זינה פרפליצין: קיימת תמ"א, תוכנית מתאר ארצית, ייעודית לפסולת מוצקה, תמ"א 4/16.
<זינה פרפליצין: היא מאושרת מ-2011.
<זינה פרפליצין: לתוכנית הזאת יש מספר מטרות: מטרה אחת זה ייעול ופישוט תהליכים לקידום תוכניות לאתרי פסולת.
<זינה פרפליצין: יש שלושה סוגים מרכזיים של אתרי פסולת – אתרי הטמנה, אתרי טיפול, תחנות מעבר; מטרה שנייה מרכזית זה עידוד לטיפול בפסולת על פני הטמנתה – איך התמ"א משיגה את המטרות האלה.
<זינה פרפליצין: התמ"א היא תוכנית שהתפיסה שלה שטיפול בפסולת צריך להיות מקומי, ההטמנה באתרים גדולים.
<זינה פרפליצין: ההטמנה זה הפתרון האחרון בשרשרת הטיפול - - -
דוד אמסלם: התמ"א מתעסקת רק בהנחיות כלליות או שהיא מייצרת גם שימושי קרקע?
דוד אמסלם: תמ"א שדות התעופה אצלכם זה בהנחיות כלליות או שמצאתם מקומות ששם צריך להקים שדה תעופה?
<זינה פרפליצין: לתמ"א יש כמה רבדים, היא כן מייצרת ייעודי קרקע עבור אתרי הטמנה.
<זינה פרפליצין: לגבי אתרי הטיפול היא מעבירה לרמה של רשויות מקומיות, ועדות מחוזיות - - -
<זינה פרפליצין: - - - והיא מאפשרת - - -
דוד אמסלם: איך זה יקרה?
<זינה פרפליצין: בפישוט הליכים.
<זינה פרפליצין: תמ"א מאפשרת הליך של היתר בנייה ישיר בלי צורך בעריכת תוכנית ברמה מפורטת ובהליך של היתר לקידום אתר בטיפול בפסולת ותחנת מעבר לפסולת - - -
דוד אמסלם: כמה אתרים כאלה לדעתך יש במדינת ישראל?
<זינה פרפליצין: זו שאלה למשרד להגנת הסביבה.
דוד אמסלם: כמעט אפס.
דוד אמסלם: את יודעת למה?
דוד אמסלם: בגלל מה שהשר אמר, אף אחד לא רוצה להקים אצלו את המפעל.
דוד אמסלם: יש לכם תוכניות מתאר ארציות שאתם מקדמים בכל מיני נושאים, מרכבות ועד שדה תעופה, חופים וכו', שם אתם מתייחסים לשימושי הקרקע, לא להנחיות כלליות, לא מי שרוצה להקים יעשה כך וכך.
דוד אמסלם: אני חושב, ובעיקר בגלל זה יזמתי את הדיון, וזה יהיה בסיכום שלי – אני חושב שאתם צריכים לקחת את הנושא.
דוד אמסלם: זה נושא תכנון ארצי.
דוד אמסלם: מה שבתכנון מקומי, אל תיכנסו לזה, אבל ברגע שיש בעיה ארצית, אני מצפה ממינהל התכנון לקחת את המושכות אליו, לעשות סקר ארצי ולתכנן את ייעודי הקרקע הארציים.
<זינה פרפליצין: תמ"א מאפשרת בכל אזור שקיימת לגביו תוכנית מפורטת לאזור תעשייה או למתקן הנדסי להקים אתר לטיפול בפסולת או תחנת מעבר.
<זינה פרפליצין: זה הרבה מאוד מקומות, זה יוצר אפשרויות רחבות מאוד.
<זינה פרפליצין: זה הפתרון של תמ"א 4/16, והיא תמ"א מאוד מעודכנת.