GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ערן פייטלסון: הוות"ל גוברת על זה.
<ערן פייטלסון: לכן בעלי קרקע פרטית יכולים - - -
אורי מקלב: זה בדיוק הנושא ועל זה קיבלת תשובה ממשרד המשפטים.
<ערן פייטלסון: הוא לא התייחס לבעל קרקע, הוא התייחס כאילו זה זכיין מטעם נת"ע שבונה עכשיו את הרכבת התחתית.
אורי מקלב: בעל קרקע יוכל להפוך לזכיין.
<ערן פייטלסון: זה לא זכיין.
תמר זנדברג: השאלה האם ייפתח פה פתח למשהו שאתם לא התכוונתם.
<ערן פייטלסון: אני מזהיר פה שאתם פותחים פתח - - -
תמר זנדברג: אם זה בעל קרקע בגן לאומי?
אורי מקלב: מה ההבדל בין יזם לבין בעל הקרקע.
אורי מקלב: באינטרסים של הרווח מול תכנית מתאר - - - -
<ערן פייטלסון: יש הבדל מהותי בין בעל קרקע לבין זכיין.
<ערן פייטלסון: בעל קרקע יש לו את הרווח משינוי הייעוד והרווח הרנטירי.
<ערן פייטלסון: לזכיין אין את זה, משום שהוא מדבר על קרקע ציבורית והנושא הקרקעי הוסדר.
<ערן פייטלסון: הוא רק בא לקדם את היוזמה.
יריב לוין: נכון, בדיוק.
<ערן פייטלסון: יש הבדל בין בעל קרקע לבין מי שזכה.
אורי מקלב: התשובה היא לכל החוק הזה, שבעצם לא בא בעל הקרקע, אנחנו באים.
<ערן פייטלסון: לא, יש אפשרות לבעל קרקע פרטית וזה שונה במהותו.
אורי מקלב: נכון, אבל היעד הוא מלונאות שבו אנחנו מעוניינים.
אורי מקלב: עכשיו הממשלה ומשרד התיירות הוא זה שהופך להיות אינטרסנט בעניין הזה.
אורי מקלב: הוא צריך גם לשכנע את בעל הקרקע שיסכים.
אורי מקלב: זאת נקודת המוצא בכל העניין הזה.
אורי מקלב: יש לו קרקע וכיום הוא לא רוצה.
אורי מקלב: אנחנו היום מבקשים מאותו בעל קרקע להיות שותף עם היוזמה שלנו.
יריב לוין: רבותיי, הכול נכון.
יריב לוין: אנחנו חושבים שבשביל שיהיו במדינת ישראל בתי מלון צריך יזמים פרטיים שיכניסו הון ויקימו את בתי המלון האלה.
יריב לוין: מי שחושב שאפשר שמדינת ישראל תממן הקמת בתי מלון מעבר לקצת מענקים שאנחנו מסוגלים לתת, אני מזכיר לו שבעוד 10 דקות או חצי שעה או שעה, הוא ייכנס לחדר של ועדת העבודה והרווחה ושם הוא יצטרך כסף לנושאים אחרים לא פחות חשובים.
יריב לוין: לכן אני חושב שיש כאן למזלנו המון אנשים שחושבים שיש עתיד לענף הזה, שמוכנים להשקיע בו.
יריב לוין: אנחנו רוצים להקל עליהם את החיים.
יריב לוין: תפקידי כשר התיירות לעזור להם לבנות מלונות ולא לחפש איך אני שם להם חסמים שיבטיחו אני לא יודע מה.
<דרור בוימל: אבל למה בשמורות טבע?
יריב לוין: לכן אני אומר בצורה מפורשת שכל המטרה היא שהשוק הפרטי יניע את הגלגל והשוק הפרטי ידחוף וישקיע.
יריב לוין: התפקיד שלנו הוא לעזור להם לעשות את זה, עם הבקרות ועם השמירה על הדברים שקיימים.
<דרור בוימל: אבל אין בקרה.
יריב לוין: יש בקרות ויש שמירה.
יריב לוין: אין באף עולם מצב כמו שיש אצלנו.
<דרור בוימל: מה שלא ברור פה זה מה הן הבקרות?
<דרור בוימל: מה קורה?
<דרור בוימל: המקרה פה הוא בדיוק הפוך מכל התשתיות.
<דרור בוימל: אני חושב שהנקודה לא מספיק הובנה.
<דרור בוימל: המקרה פה הוא בדיוק הפוך.
<דרור בוימל: בא בעל קרקע, שהיום יש לו קרקע שהוא לא יכול לעשות איתה כלום כי היא נמצאת בשמורת טבע או בחוף ים או בשטח מוגן שאמור להיות מוגן מהאינטרס הציבורי.
<דרור בוימל: הממשלה, ועדות התכנון קבעו שזה שטח שצריך להיות מוגן.
<דרור בוימל: היום בא בעל קרקע, שהקרקע הזאת לא שווה כלום כי הוא לא יכול לעשות עליה כלום, החוק הזה מאפשר לבעל קרקע לעשות את התהליך ההפוך.
<דרור בוימל: הוא כאינטרסנט, כבעל קרקע פרטית, כמי שיעשה את ההון, כמי שירוויח מהסיפור הזה, צריך ללכת ולשכנע את שר התיירות לאפשר לו לקבל את המתנה וללכת לוועדה לתשתיות לאומיות.
<דרור בוימל: פה זה בדיוק המקרה ההפוך מכל הסיפור של התשתיות שבה הממשלה אומרת: אני צריכה תחנת כוח, אני יוצאת למכרז.
<דרור בוימל: מגיע היזם, מקבל את הקרקע הציבורית במסגרת המכרז על-פי האינטרס של המדינה.
<דרור בוימל: כאן זה בדיוק הפוך.
<דרור בוימל: המדינה לא בודקת מה האינטרס שלה.
<דרור בוימל: היא אומרת באופן כללי שהיא רוצה מלונות.
<דרור בוימל: בא היזם ואומר: יש לי קרקע מצוינת, בואו נקים פה מלון.
<דרור בוימל: זה בדיוק מקרה הפוך.
יריב לוין: הוועדה היא אוויר?
יריב לוין: מה זאת אומרת אין שום בקרה?
יריב לוין: הרי מה?
יריב לוין: זה לא שהוא מגיע עלי ואני חותם לו.
תמר זנדברג: אבל זאת ועדה למשהו מסוים, אבל היא ועדה שיועדה למשהו אחר.
יריב לוין: זאת ועדה רצינית, מקצועית, דנה בכל התכניות.
יריב לוין: אמר לך ראש עיריית אילת שמלון אחד לא בנו אצלו יותר מעשר שנים.
תמר זנדברג: זה לא בגלל זה.
אורי מקלב: סליחה, אין קריאות ביניים.
אורי מקלב: זה לא ויכוח עם השר.
יריב לוין: זה כמו בעכו - - -
תמר זנדברג: זה לא בגלל זה, שמעת.
תמר זנדברג: יש חדרים - - אדוני השר, אם אתם רוצים לדאוג למימון של הדבר הזה, תגידו.
תמר זנדברג: אם אתם רוצים לדאוג לתכנון, תגידו.
תמר זנדברג: אלה שני דברים שונים.
תמר זנדברג: נאמר כאן במפורש שהם צריכים את הכסף.
תמר זנדברג: אז מדינת ישראל צריכה לדאוג לכסף ולדאוג לאינטרס הציבורי.
זוהיר בהלול: זה אומר שאתה תוסיף את הערים האלה שדיברנו עליהן?
יריב לוין: המגבלות האלה הן לא שלי.
יריב לוין: אתה שואל אותי?
יריב לוין: אני הייתי פותח הרבה יותר.
יריב לוין: זה מגבלות שרצו משרד המשפטים ולא אני.
יריב לוין: תשכנע אותי.
<דרור בוימל: יש לי הבהרה שאני חושב שהיא מאוד חשובה.
אורי מקלב: אז בחצי דקה.
אורי מקלב: זה לא ויכוח עם השר פה.
אורי מקלב: דיברת על הבקרות, הבנו.
יריב לוין: כל הבקרות האלה, אין כלום פה.
אורי מקלב: אדוני השר, אני מציע גם בלי קריאות ביניים כי אני רואה שזה רק מלבה את האווירה.
<דרור בוימל: אני יושב מטעם ארגוני הסביבה בוועדה לתשתיות לאומיות.
<דרור בוימל: הוועדה לתשתיות לאומיות מקבלת מהממשלה תכתיבים.
<דרור בוימל: כעיקרון באים ואומרים לה: זאת תשתית לאומית, אנחנו צריכים אותה.
<דרור בוימל: הוועדה הזאת, בדי.
<דרור בוימל: אן.
<דרור בוימל: איי שלה, אין את הרעיון לבחון תכנית ולכן התשובה של השר איננה מדויקת ביחס לוועדה לתשתיות לאומיות.
<דרור בוימל: כל תכנית שמגיעה לוועדה, כמעט ללא יוצא מן הכלל מאושרת.
<דרור בוימל: השאלה היא איך היא מאושרת, אבל היא מאושרת.
תמר זנדברג: זה לא מיועד לזה, זה פתח מסוכן.
אורי מקלב: בסעיף הזה לא דיברנו על הוות"ל ועל הוועדה המתאימה אלא דיברנו על בעל קרקע כן או לא ותתייחסו לזה.
אורי מקלב: בכל סעיף נדון האם יש בקרה?
אורי מקלב: האם הוות"ל מתאים או לא?
אורי מקלב: אני לא אתן לזה, אני מבקש התייחסות ספציפית.
<דרור בוימל: זה מתייחס לסעיף 1.
<דרור בוימל: סעיף 1 מדבר על התכניות שמגיעות לוות"ל.
אורי מקלב: אבל דיברנו איזה סוג של בעלים יכול להגיד לוות"ל.
<ציון חסיד: כולנו מלינים שיש בירוקרטיה ברשויות המקומיות.
<ציון חסיד: האם יש למישהו הצעה אחרת איך אפשר לפשט את התהליך של אישורי בנייה בירושלים אם לא בדרך הזאת?
<ציון חסיד: לכן, אני מאוד מאוד מבקש שתתמכו בהצעה, תנו לירושלים לבנות.
תמר זנדברג: יש לי הצעה בשבילך.
<ציון חסיד: ירושלים היא עיר הבירה של כולנו, של כל אחד שיושב פה לכן כולנו צריכים לעזור לבנות אותה ולקדם אותה.
תמר זנדברג: חבל שלא יושבים פה נציגים של עיריית תל-אביב.
תמר זנדברג: הם היו אומרים איך הם עשו מסלול ירוק למלונאות.
תמר זנדברג: מסלול מזורז בתוך הוועדה המקומית שמעביר מהר לוועדה המחוזית.
תמר זנדברג: בוועדה הזאת אתה לא קיים כי אתה לא ועדה עצמאית.
דוד אמסלם: את מנסה לשכנע את מר חסיד בעניין הזה?
תמר זנדברג: כן, למה לא? בתל-אביב זה מה שעשו, מסלול ירוק.
דוד אמסלם: כרמית, רצית לסכם?
<כרמית יוליס: רציתי לסכם את הנקודה הזאת לפחות מבחינתנו ולחזור על מה שאמרנו בעבר.
<כרמית יוליס: המטרה של ההצעה הזאת היתה להכניס לתוך המסלול של הוות"ל גם פרויקטים שמיועדים לתיירות.
<כרמית יוליס: כמובן שבעלי קרקע פרטיים לא יכולים במישרין להגיע לפתחה של הוועדה הזאת ומבחינת הממשלה, המסננת היא בדיוק האישור וההסמכה של שר התיירות.
<כרמית יוליס: זה מה שמעלה את זה מפרויקט, שכל מי שמעוניין בו זה אותו בעל קרקע פרטי, לבין פרויקט שאנחנו רואים בו חשיבות לאומית וציבורית.
<כרמית יוליס: זאת המסננת.
<כרמית יוליס: חזקה על השר שהוא יפעיל את המסננת וייתן את האישור שלו במקרים המתאימים ובמה שנראה לו נכון.
אורי מקלב: סעיף 4.
העיקרי יבוא: הוראות מיוחדות לעניין תשתית תיירות 76ב1.
העיקרי יבוא: בסעיף זה – "מתקן אכסון מלונאי" – מבנה אחד או כמה מבנים במתחם אחד, הכולל 25 יחידות אירוח לפחות, שכולו בבעלות אדם אחד ומנוהל בידי אדם אחד, המיועד לספק בכל עת לציבור הרחב, בתשלום, לפרקי זמן קצרים וקצובים, שירותי לינה ואירוח וכן שירותים נלווים לרבות שירותי הסעדה ובילוי, למטרות פנאי ונופש; "יחידת אירוח" – יחידה שנועדה לשמש ללינה, אירוח ונופש הכוללת חדר אחד או שניים המיועדים ללינה וכן חדר רחצה ושירותים, ויכול שתכלול נוסף על האמור רק מטבחון אחד, פינת אוכל אחת וחדר רחצה נוסף אחד.
העיקרי יבוא: " ב.
העיקרי יבוא: שר התיירות יכול להכריז על אחד מאלה כתשתית תיירות: 1.
העיקרי יבוא: מיזם להקמת מתקן אכסון מלונאי אחד או יותר הכולל 500 יחידות אירוח לפחות, המוקם במתחם הנמצא באזור גיאוגרפי אחד;"
<תומר רוזנר: כאן מבקש משרד התיירות, למיטב זכרוני, להוריד את המילים "הנמצא באזור גיאוגרפי אחד".
<תומר רוזנר: המילים: "הנמצא באזור גיאוגרפי אחד" יימחקו, לבקשת הממשלה.
תמר זנדברג: מתחם אחד בלי אזור גיאוגרפי אחד?
אורי מקלב: אדוני השר, אנחנו באמצע ההקראה.
יריב לוין: כמו עין גדי, למשל.
<רוני טיסר: "2.
<רוני טיסר: מיזם להקמת שני מתקני אכסון מלונאיים לפחות, הכוללים יחד 300 יחידות אירוח לפחות, המוקם במתחם בפריסה אזורית או ארצית; 3.
<רוני טיסר: מיזם להקמת ארבעה מתקני אכסון מלונאיים לפחות, המוקם במתחם בפריסה אזורית או ארצית.
<תומר רוזנר: אני מבקש מנציגי הממשלה לעקוב ואם יש לכם שינויים שאתם מבקשים אז תאמרו אותם בזמן ההקראה.
<רוני טיסר: "ג.
<רוני טיסר: בלי לגרוע מהאמור בסעיף 76ב(ב), תכנית לתשתית לאומית לעניין תשתית תיירות (בסעיף זה – תכנית לתשתית תיירות), תכלול הוראות המאפשרות הקמת מתקני אכסון מלונאיים כאמור בסעיף קטן (ב)(1), (2) או (3), לפי העניין, בהתאם להכרזתה של אותה תשתית תיירות לפי אותו סעיף קטן, וניתן לכלול בה הוראות להקמה של אתר, תשתית או בניין..."
לבקשת הממשלה: אליו" "שיש בהם כדי לשמש גורם משיכה תיירותי ולתרום תרומה של ממש לתיירות באזור, והכול ובלבד שהאתר, התשתית או הבניין כאמור, נכללו במסגרת ההכרזה לפי סעיף קטן (ב). ד.
לבקשת הממשלה: "שר התיירות רשאי, במסגרת הכרזה לפי סעיף קטן (ב), להסמיך בעל קרקע או בעל עניין בקרקע כאמור בסעיף 61א(ב) ו-(ב1), להכין תכנית לתשתית תיירות ולהגישה לוועדה לתשתיות בהתאם להוראות סעיף 76ב(ג)".
לבקשת הממשלה: כאן הבנו שהממשלה רוצה להוסיף סעיפים אבל הם לא נתנו לנו את הנוסח הסופי.
<תומר רוזנר: קודם אני אנסה להסביר מה מוצע כאן בעקבות השינויים.
<תומר רוזנר: ראשית, אנחנו מדברים על שלב ההכרזה.
<תומר רוזנר: זה אפרופו הערתו של מר בן דוד, שפה המקום להתייחס לנושא ההכרזה.
<תומר רוזנר: ההכרזה בעצם מורכבת משלושה מרכיבים.
<תומר רוזנר: מרכיב אחד הוא מרכיב היזם.
<תומר רוזנר: השר צריך לזהות את היזם שיבצע את התכנון ולהכיר בו לצורך ההכרזה.
<תומר רוזנר: זה שונה מהנושא של הגשת התכנית, שזה הסמכה נפרדת.
<תומר רוזנר: השלב השני, השר צריך בעצם לבחון את המיזם שמדובר בו.
<תומר רוזנר: המיזם הזה יש בו שלוש חלופות לגבי חדרי האירוח: מתחם אחד שיש בו מתקן אחד של 500 יחידות או יותר, שני מתקנים שיש בהם 300 יחידות או יותר, או 4 מתקנים שיש בהם 25 יחידות או יותר בפיזור ארצי.
<תומר רוזנר: זה ב-ב (1), (2) או (3).
אורי מקלב: איפה כתוב כאן הגדרה של 25 יחידות?
<תומר רוזנר: זה ב-א'.
אורי מקלב: זאת אומרת שאפשר גם ארבעה של 25 חדרים.
<תומר רוזנר: האופציה הראשונה היא במתחם אחד, זאת אומרת, זה מלון אחד.
<תומר רוזנר: האופציה השנייה זה שניים או יותר שיש בהם 300 ויותר ושלישי זה 4 מתקנים של 25.
<תומר רוזנר: האופציה הרביעית היא לגבי אתר תשתית או בניין נלווים, שנמצאים בסמיכות למתקן אכסון מלונאי או בסמיכות גיאוגרפית אליו.
<תומר רוזנר: אלה בעצם ארבע החלופות שהשר יכול להכריז עליהן.
אורי מקלב: אתה יכול להסביר את החלופה הרביעית?
<תומר רוזנר: החלופה הרביעית זה אתר, בניין או תשתית הנלווים לנושא תיירות, שנמצאים בסמיכות גיאוגרפית ליד בית מלון.
<אפרת דון יחיא: אם אפשר לדייק, זה תמיד יהיה נלווה לאחת משלושת האופציות.
<אפרת דון יחיא: זאת לא חלופה בפני עצמה.
אורי מקלב: לא צריך להיות פעמים 300 - - -
<תומר רוזנר: ישנם שלושה סוגים של מתקנים.
<תומר רוזנר: סוג אחד זה של 500 ויותר.
<תומר רוזנר: סוג שני זה שנים של 300 ויותר, וסוג שלישי זה 4 של 25 או יותר.
<תומר רוזנר: יש אופציה רביעית שזה לא חדרי אירוח.
<תומר רוזנר: אתר בניין או תשתית, הם קוראים לזה, שנלווים לנושא מלונאות, שהם גורמי משיכה תיירותיים ונמצאים בסמיכות למלון או למתקן תיירות אחר.
אורי מקלב: מה שנקרא אטרקציות.
<אפרת דון יחיא: האתר הזה חייב להיות - - -
תמר זנדברג: ספורט מוטורי או קזינו.
תמר זנדברג: אולי כך יכניסו את הקזינו.
<אפרת דון יחיא: זה לא נכון.
<אפרת דון יחיא: זה חייב תמיד להתלוות לתכנית.
אורי מקלב: המתקן הנוסף הוא לא מוגבל, הוא לא מתוחם.
אורי מקלב: האופציה הרביעית לא מתוחמת בגודל?
אורי מקלב: העיקר שהיא תהיה מוצמדת למתקן קיים.
<שרון מאיר: יש פה חוסר הבנה.
<שרון מאיר: יש בעצם את שלושת האופציות של תשתית תיירות, שזה בעצם נלווה לאחת מהאופציות.
<שרון מאיר: זאת אומרת, שאם באותן אופציות מצטרפת גם אטרקציה, אז לא יבדילו אותה מיתר הפרויקט ויגידו לה ללכת לוועדה המקומית.
אורי מקלב: ואם יש משהו קיים ורוצים לצרף את המתקן?
<שרון מאיר: זה לא עומד בפני עצמו.
<אפרת דון יחיא: זה חייב להיות חלק מההכרזה של המתקן.
תמר זנדברג: קניון עם מלון.
רחל עזריה: אבל עדיין אין הגדרה של מה זה אותן אטרקציות ואיך אנחנו מוודאים?
רחל עזריה: אחד הדברים שצריך להוסיף זה שזה לא יכול להיות בעיקר מכירות קמעוניות.
רחל עזריה: מה שמטריד את כולם שבסופו של דבר זה יהפוך להיות קניון.
רחל עזריה: השאלה איך אנחנו מוודאים שזה לא נמצא שם.
אורי מקלב: חשוב שהשר אומר שזה מקובל עליו.
אורי מקלב: איך מגדירים שזה לא מדובר במסחר גרידא.
תמר זנדברג: זאת הערה מאוד חשובה אבל יש עוד הערות חוץ מזה.
<שרון מאיר: מאוד קשה להגדיר מה היא אטרקציה.
יריב לוין: הייעוד העיקרי לא יהיה מסחר.
אורי מקלב: אם יש שם החלקה על הקרח ויש שם חנות שמוכרת את האביזרים הנלווים להחלקה אז זה לא נקרא מסחר.
<שרון מאיר: מאוד קשה להגדיר מה היא אטרקציה כי אטרקציה במקום אחד היא לא אטרקציה במקום אחר.
<שרון מאיר: מוסכם על כולנו שקניון זה לא אטרקציה.
<שרון מאיר: עדיין, כדי להגיע להכרזה של תשתית תיירותית, צריך קודם כל להציג את בתי המלון.
<שרון מאיר: צריך להציג לשר התיירות גם את האטרקציה ורק אחרי שהוא בדק וראה שזה באמת עונה לו לאטרקציה ולא לקניון מסחרי - - -
תמר זנדברג: איפה זה כתוב בחוק מה שאמרת עכשיו?
<שרון מאיר: זה תחת אותו סעיף.
יריב לוין: אין בעיה לכתוב.
יריב לוין: אני מסכים שייכתב שייעודו העיקרי אינו מסחר.
אורי מקלב: תומר, בבקשה.
<תומר רוזנר: אני אעיר שלוש הערות, שגם הבאתי לידיעת גורמי הממשלה.
<תומר רוזנר: אחד החששות העיקריים שעלו כאן הוא נושא הסביבה החופית, נושא השטחים הפתוחים וכו'.
<תומר רוזנר: אנחנו רוצים להציע הוראה שבעצם תיתן פתרון ומענה טוב כדי להסיר את מרבית החששות האלה.
<תומר רוזנר: יש תכנית מתאר ארצית שנקראת תמ"א 35, שהיא התכנית שמגדירה את ייעודי הקרקע בכל המדינה.
<תומר רוזנר: זאת תכנית שנעשתה לפני 10 והיא מתעדכנת בימים אלה.
<תומר רוזנר: היא בעצם עשתה את החשיבה איפה נכון למקם מגורים, איפה נכון למקם תיירות, איפה נכון לשמור על חוף הים, איפה לאפשר פיתוח בחופי הים.
<תומר רוזנר: כלומר, יש אזורים שהוגדרו כאזורים לפיתוח, אגב, גם על חופי הים, נגיד בתחומי ערים.
<תומר רוזנר: בתחום תל-אביב או בתחום העיר הרצליה ברור שאפשר לבנות גם בתחום חוף הים, כי זה כבר אזור שהוא אורבני.
<תומר רוזנר: לעומת זאת, אזורים שהם בלתי מפותחים, הוגדר כשטחים פתוחים שבהם אסורה הבנייה בתחום חוף הים ויש הגבלות על הבנייה.
<תומר רוזנר: כל הדברים הללו הוסדרו בתמ"א 35 בצורה מאוד מפורטת ולכן אני מציע שבעצם ההסדר הזה יוגבל לשטחים המיועדים לייעוד בפיתוח בתמ"א 35.
<תומר רוזנר: זה בעצם נותן אפשרות לבנייה באותם אזורים שהוגדרו כבר כאזורים לפיתוח.
<תומר רוזנר: זה לאו דווקא לפיתוח תיירותי.
<תומר רוזנר: כל אזור שהוגדר לפיתוח הוות"ל תוכל להגדיר אותו כפיתוח תיירותי אם היא תמצא לנכון לעשות זאת.
אורי מקלב: בכל אופן, תומר, יש דברים בהגדרה של תמ"א 35 שזה לא מתאים לתיירות.
אורי מקלב: זה לפיתוח משהו אבל – לא ללכת לשטחים שלא הוגדרו בכלל.
דב חנין: אומר היועץ המשפטי שאפשר לשנות את סוג הפיקוח.
אורי מקלב: את סוג הפיקוח אבל לא את סוג ההגדרה.
אורי מקלב: זאת אומרת, מקום שלא הוגדר - - -
<תומר רוזנר: שמורת טבע, למשל.
יריב לוין: זה יעזור לכם לתמוך בחוק?
יריב לוין: אני שואל ברצינות, כי אני חושב שזה חוק שהיה נכון שיתקבל בתמיכה רחבה.
<תומר רוזנר: אני חושב שזה נותן מענה למרבית החששות שנוגעים לחלק הזה של הצעת החוק.
<תומר רוזנר: זה לא שובר לגמרי את מערכת התכנון הנוכחית.
<תומר רוזנר: הייעודים לפיתוח בעצם מוגדרים למעשה בתכניות המתאר המרכזיות שתמ"א 35 מאמצת אותם.
<תומר רוזנר: לכן כל הייעודים שמאפשרים פיתוח, תוכל הוועדה לתשתיות לאומיות – למשל, אם יש ייעוד לפיתוח שכרגע מוגדר כייעוד לתעסוקה, תוכל הוועדה לתשתיות לאומיות להמיר את הפיתוח הזה לפיתוח בתיירות וכדומה.
<תומר רוזנר: אני רוצה שהדברים יהיו ברורים.
<תומר רוזנר: יש גם אזורים לפיתוח שהוגדרו על חוף הים, אבל הם כבר הוגדרו לפיתוח.
<תומר רוזנר: זאת אומרת שתמ"א 35 כבר הגדירה אותם כאזורים לפיתוח לפי התכניות המחוזיות.
<תומר רוזנר: שם ממילא יהיה פיתוח.
<תומר רוזנר: לכן אני לא רואה בעיה באותם אזורים שכבר הוגדרו לפיתוח, לאפשר את הפיתוח שלהם גם למטרות תיירותיות, אפילו אם המטרה שהוגדרה להן בתמ"א 35 היא למטרה אחרת.
<תומר רוזנר: היא לאו דווקא מטרה תיירותית כיוון שכבר ממילא היה שם פיתוח.
<תומר רוזנר: כמובן שיהיה צריך לעשות שיקול תכנוני, אבל בשביל זה יש את הוועדה.
<תומר רוזנר: אנחנו לא מחליפים את הוועדה.
אורי מקלב: אני לא מכיר את תמ"א 35.
אורי מקלב: נניח שתמ"א 35 מאפשרות אזור מסוים למטרות נופש ופנאי, אבל להכניס מסה של 500 יחידות נופש, זה כן שינוי.
<תומר רוזנר: זה כבר שיקול של מוסד התכנון.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, האזור הזה כבר מיועד לפיתוח - - -
אורי מקלב: אתה יוצא מתוך הנחה שתמ"א 35 לא אפשרה את הדברים הקריטיים והיא שומרת על שטחים.
<תומר רוזנר: השטחים הפתוחים שאנחנו רוצים לשמור עליהם, אז היא שומרת.
דב חנין: אני רוצה לשאול בהקשר לנקודה הזאת.
אורי מקלב: תומר יסיים את הדברים.
<תומר רוזנר: ההערה השנייה מתייחסת לנושא של החלופה השלישית, שהיא הנושא של 4 מתקנים של 25 יחידות.
<תומר רוזנר: הוסבר לנו על-ידי נציגי משרד התיירות שמבחינתם, 25 יחידות מלונאיות זה מלון לכל דבר ועל-כך אני לא מתווכח כמובן, כי זאת הגדרה מקצועית שלהם.
<תומר רוזנר: יחד עם זאת, יש משהו שהוא לשיקולכם, חברי הכנסת.
<תומר רוזנר: כאשר אנחנו מדברים על משהו שעולה לרמה הארצית, לרמה של ועדת התשתיות הלאומיות, שזה יהיה מספר יחידות מלונאיות משמעותיות.
<תומר רוזנר: כשעשינו את הווד"לים דיברנו על 200 יחידות דיור.
<תומר רוזנר: כשעשינו את הוות"מל דיברנו על 750 או על 500 יחידות דיור.
<תומר רוזנר: כאן מה שמוצע הוא, שגם תכנית של 100 יחידיות מלונאיות תגיע לוועדה לתשתיות לאומיות.
<תומר רוזנר: ראוי לשקול להגדיל את המספר הזה, שהמספר המינימאלי יהיה גדול יותר.
<תומר רוזנר: באופציות האחרות דובר באמת על מסות מאוד גדולות של 500 או 300 יחידות.
<תומר רוזנר: אני חושב שראוי שתשקלו להגדיל את המספר הזה ל-200 או 250.
<תומר רוזנר: זה לשיקול דעתך.
יריב לוין: אני רוצה לענות במשפט לנושא שהעלית עכשיו.
יריב לוין: בעיקרון, זה נכון.
יריב לוין: לכאורה זה היה נראה לי מספר קטן אבל אני אגיד לך מה העניין.
יריב לוין: בסוף, אם אנחנו נעשה הגדלה, אנחנו נפגע באופן אנוש דווקא בפריפריה.
יריב לוין: היכולת בפריפריה, בעיקר במלונאות העממית יותר, לייצר מספרים מאוד גדולים של חדרים הוא קטן.
אורי מקלב: אפשר לעשות פיצול גיאוגרפי?
אורי מקלב: אפשר להגדיר אזורים.
אורי מקלב: אז למה אנחנו לא יכולים להגיד שבפריפריה כן ובשאר האזורים לא.
יריב לוין: היום הרשתות האלה עובדות בשיטה שהיא מזכירה קיטים שאתה קונה באיקאה.
יריב לוין: מה הופך את הבנייה להרבה יותר זולה וכדאית?
יריב לוין: הוא בונה את אותו מבנה בדיוק.
יריב לוין: הוא שם אחד ליד תחנת הדלק הזאת ואחד בצומת ההוא.
יריב לוין: ברגע שאני אומר לו: פה תעשה 25, שם תעשה 50 כל העסק הזה - - -
<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על המינימום, אנחנו לא מדברים על המקסימום.
<תומר רוזנר: הוא יכול להגיש גם 20 כאלה.
יריב לוין: חשבתי שההצעה שפה הוא יקים 20 ושם 50.
אורי מקלב: במקומות אחרים יהיו יותר.
יריב לוין: לכן הוא יהיה חייב ללכת ל-50 כי הוא לא יעשה כך ובמקום אחר - - -
<תומר רוזנר: אם הוא מגיש ארצי, אז הוא יכול להגיש גם 2,000.
יריב לוין: הוא יכול אבל הוא לא יגיש 2,000.
יריב לוין: בצומת מסוימת בצפון, אין לו עניין לבנות יותר מ-25.
יריב לוין: אז הוא לא יהיה שם.
<תומר רוזנר: אני לא מגביל אותו במספר היחידות במלון.
<תומר רוזנר: אתם דיברתם על 4 כפול 25.
<תומר רוזנר: מבחינתך 25 חדרים זה מלון ועל זה אנחנו לא מתווכחים.
<תומר רוזנר: אנחנו מתווכחים על השאלה, האם 4 זה מספיק כדי שזה יגיע לוות"ל.
<תומר רוזנר: אולי ההצעה של חבר הכנסת מקלב היא הצעה טובה.
יריב לוין: שאולי הוא יעשה רשת יותר גדולה?
אורי מקלב: אם זה בפריפריה, אז נסת
אורי מקלב: פק ב-4 כפול 25.
אורי מקלב: אם זה במקומות אחרים, שם צריך יותר.
יריב לוין: הוא צריך 8 מלונות כאלה?
יריב לוין: תבינו מה זה 4 כפול 25, זה ארבעה בתי מלון שונים.
יריב לוין: בכל אחד מהם יש 25 חדרים.
אורי מקלב: תומר, אני הבנתי שדיברת על 4 כפול 25 באותו מתחם.
יריב לוין: אני אומר לכם שלא תשימו מכשול.
תמר זנדברג: אדוני השר, אולי הבעיה היא דווקא ב-25.
תמר זנדברג: 25 גם בסטנדרטים של מדינת ישראל זה מלון קטן, מלון בוטיק.
יריב לוין: נכון, אבל אם את לוקחת 8 מיטות בחדר, תעשי חשבון לאיזה מספר אורחים את מגיעה.
<דורון אהרון: זה לא חייב להיות דווקא המלון שאת מכירה.
יריב לוין: זה לא מלון במובן שאת מכירה אותו.
יריב לוין: זה יכול להיות 8 כפול 25.
תמר זנדברג: אז אפשר לספור מיטות ולאו דווקא חדרים.
יריב לוין: לא, צריך בארבעה, הוא רשת.
תמר זנדברג: אני לא מדברת על הארבעה, אני מדברת על הסעיף הראשון, על א' על ה-25.
יריב לוין: בארבעה מקומות שונים.
תמר זנדברג: מלון אחד עם 25 חדרים, הוא מגיע לוות"ל או לא?
<שרון מאיר: לא, צריך ארבעה כאלה.
תמר זנדברג: אז מה סף המינימום?
<תומר רוזנר: ארבעה מתקנים כאלה.
<תומר רוזנר: האופציות הן ב-ב'
<דורון אהרון: לגבי ההערה של תומר לגבי תמ"א 35.
<דורון אהרון: אנחנו מסכימים לזה ככל שזה יחול בסביבה החופית.
<דורון אהרון: אנחנו לא מסכימים לזה בשאר האזורים מכיוון שעדיין אנחנו לא מכירים את התכנית ברמה כזאת שאנחנו יכולים להגיד איפה יש ביקוש ואיפה אין ביקוש להקמה.
<דורון אהרון: זה הופך את העניין ליותר מורכב.
<ערן פייטלסון: יש לכם - - -
<דורון אהרון: תרשה לי.
<דורון אהרון: אתה דיברת דברים שהתאפקתי לא להגיב.
<דורון אהרון: אז תרשה לי גם אתה.
<דורון אהרון: לגבי העניין של מסחר, יש לנו שני כלים לבדוק שהמסחר לא ישתלט על התיירות.
<דורון אהרון: האחד זה תקנים פיזיים.
<דורון אהרון: יש תקנים של המשרד וכבר ב-1 באפריל עולה נושא של רישוי מקוון.
<דורון אהרון: כל ועדה חייבת לפנות אלינו אינטרנטית.
<דורון אהרון: אין פה משהו שייפול בין הכיסאות.
<דורון אהרון: היא תקבל את חוות דעתנו לאותו מקום.
<דורון אהרון: מי שבודק זה לא השר, זה הצוות המקצועי שלו.
<דורון אהרון: זה אדריכלית, מנהל אגף תכנון.
<דורון אהרון: תאמינו לי, הם לא יוותרו לאף אחד על סנטימטר מלונאות.
תמר זנדברג: אנחנו מבינים בחוקים, אנחנו לא מבינים בטפסים אינטרנטיים.
תמר זנדברג: אנחנו פה מחוקקים חוקים שיהיו להרבה שנים, אז תעגן את מה שאתה אומר.
<דורון אהרון: רישוי מקוון מעוגן עד כמה שאני יודע.
<דורון אהרון: את לא יכולה לעקוף את משרד התיירות.
<דורון אהרון: ברישוי מקוון את מגישה בקשה להיתר בנייה.
<דורון אהרון: את עושה את זה מה-1 באפריל דרך האינטרנט וזה מופנה אליה לחוות דעת.
תמר זנדברג: ואם מחר, במקום כרמית, שהיום עושה עבודה נאמנה, יהיה מישהו אחר והוא יגיד שהחוק מאפשר?
<דורון אהרון: יש תקנים פיזיים ולא נאפשר.
תמר זנדברג: אז תרשמו את זה בלשון החוק.
<שרון מאיר: חברת הכנסת זנדברג, אנחנו הולכים לפי כללים ונהלים - - -
תמר זנדברג: אין שום בעיה ואנחנו מחוקקים חוקים, אנחנו לא ממציאים אותם.
מנחם אליעזר מוזס: אני רשום לדבר אחריו.
דוד אמסלם: כבר.
דוד אמסלם: לי לא אומרים לא.
דב חנין: אני לא התפרצתי.
דב חנין: ביקשתי רשות דיבור.
דוד אמסלם: אתה תקבל את רשות הדיבור.
דב חנין: אם הדרך היא להתפרץ אז אני אתפרץ.
דוד אמסלם: אמרתי שתקבל את רשות הדיבור.
דוד אמסלם: אני עכשיו משתלב בתנועה, אז גם אם עשיתי עוול קטן לא נורא.
דוד אמסלם: אני קיבלתי הנחייה אחת, לתת למשרד התיירות.
דוד אמסלם: חבר הכנסת מוזס.
תמר זנדברג: לא התחלנו את הדיון בסעיף, רק שמענו את תומר.
מנחם אליעזר מוזס: אני מבקש בפסקה "שר התיירות רשאי להכריז על אחד מאלה כתשתית תיירות", עוד סעיף: מתחם אכסון מלונאי הכולל לפחות 200 יחידות אירוח ובלבד שנמצא ביישוביי קו העימות או ביישובי הנגב והגליל, קרי פריפריה.
מנחם אליעזר מוזס: במקומות האלה שלא יצטרכו 500 יחידות דיור, יסתפקו ב-200 יחידות דיור.
<תומר רוזנר: יש לך את זה בסעיף 3.
דוד אמסלם: אני מצטער.
דוד אמסלם: לא הייתי כאן ואני רוצה לשאול שאלה.
דוד אמסלם: כמה מלונות בארץ יש עם 500 יחידות דיור?
<דורון אהרון: מעט מאוד.
דוד אמסלם: איך הגענו ל-500 ואיך פעמיים הגענו אחרי זה לשניים שבסך הכול יש להם 300.
<דורון אהרון: 150 ו-150.
דוד אמסלם: אני כרגע רק בלוגיקה.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים על כך שבעצם שר התיירות יכול להכריז על אחד מאלה כתשתית תיירות.
דוד אמסלם: כתוב: "מיזם להקמת מתקן אחסון מלונאי, אחד או יותר, כולל 500 יחידות אירוח לפחות".
דוד אמסלם: כמה כאלה יש?
<דורון אהרון: אני אתן לך דוגמה.
<דורון אהרון: עכשיו יצא לשיווק ויש זוכה למתחם הרכס בירושלים למעל 500 חדר.
דוד אמסלם: לא אמרתי שאין אחד.
<דורון אהרון: יש לך בירושלים, יש לך במצפה רמון.
מנחם אליעזר מוזס: יש לי את כל הרשימה, שני מלונות בלבד.
דוד אמסלם: אני רוצה להבין את הראש.
דוד אמסלם: אני מבין ששר התיירות רוצה לפתח את התיירות בישראל.
דוד אמסלם: הראש הוא שיבנו מלונות.
דוד אמסלם: לדעתי רוב המלונות לא מגיעים ל-200 חדרים.
דוד אמסלם: לא הבנתי למה אתה מצמצם?
דוד אמסלם: נניח שעכשיו רוצים לבנות בירושלים מלון של 100 חדרים.
דוד אמסלם: למה הוא לא יכול להכריז עליו?
דוד אמסלם: על מה התפשרת?
דוד אמסלם: דרך אגב, פה לא מתפשרים.
דוד אמסלם: פה יש היגיון.
דוד אמסלם: אם אין היגיון אז בוא נוריד את הכול.
דוד אמסלם: אם יש היגיון, אז אנחנו ממשיכים איתו.
דוד אמסלם: תבין, זה לא שהשר נתן פתק לבן-אדם ואמר לו לך תבנה.
דוד אמסלם: אתה מביא אותו לוועדה.
דוד אמסלם: הוא אמור לבוא לשם ולהציג את התכניות.
דוד אמסלם: אם יש ועדה מקומית שהיא מורשית, אז הוא בא לוועדה.
דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין את הרעיון.
דוד אמסלם: אם הצעת כבר 500, אז למה שניים של 300?
דוד אמסלם: ההיגיון אמר לי שאם יש אחד של 300, בסדר, אז שניים של 500 במצטבר.
<שרון מאיר: אדוני מציע להוריד את המספר?
יריב לוין: אני אגיד את האמת.
יריב לוין: אם שואלים אותי, אני בדעתך.
יריב לוין: אני חושב שככל שיהיה יותר פשוט, ככל שנקל וככל שנפתח יותר אפשרויות כך ייטב וכולנו נרוויח מהעניין הזה.
יריב לוין: אני מוכרח להודות שלא בכל הצלחתי לשכנע את כל משרדי הממשלה.
דוד אמסלם: את מי היה צריך לשכנע?
יריב לוין: בעיקרון זה יותר במגרש של מנהל התכנון.
דוד אמסלם: מה הבעיה של מנהל התכנון בעניין הזה?
<עידית בן בסט: הוועדה לתשתיות לאומיות היא ועדה מקצועית, ארצית לתשתיות לאומיות.
<עידית בן בסט: אנחנו בעצם בחנו ממש בפינצטה את אותם פרויקטים מלונאים שהם משמעותיים ושיש להם ראייה ארצית לאומית.
<עידית בן בסט: ביחד, בשיתוף עם משרד התיירות - - -
דוד אמסלם: שמעת את השר.
<עידית בן בסט: שמעתי את השר וביחד אנחנו הגענו לאיזון, עם אנשי המקצוע שייצגו את השר.
דוד אמסלם: איך הגעתם לאיזון?
דוד אמסלם: איזה משקל נתן לכם את האיזון הזה?
<עידית בן בסט: מצד אחד אנחנו מאפשרים רק את הפרויקטים המשמעותיים, שהם רלוונטיים רק - - -