GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זוהיר בהלול: אל תהיו מנותקים מהעם, אדוני השר.
זוהיר בהלול: המאבקים בשבת הכי מרתקים.
יריב לוין: תן לי שלוש נקודות שם, אני מוכן לתת לך לנצח בכמה הצבעות פה, לא אחת.
זוהיר בהלול: אני לא אמכור את נשמתי לעולם.
יריב לוין: אז אתה אומר שנצטרך לנצח בלי זה.
יריב לוין: תיראו, רבותיי.
יריב לוין: אני אומר בגדול שמצב בניית בתי המלון הוא בערך כמצב הפועל תל-אביב והפועל עכו, אם אנחנו כבר רוצים להמשיך באותו קו.
יריב לוין: אני באמת מאמין שהתיירות יכולה להיות עוגן כלכלי מרכזי למדינת ישראל.
יריב לוין: כל מיליון תיירים שמגיעים לכאן משאירים 5.5 מיליארד בקופת המדינה ומייצרים 40,000 מקומות עבודה שפרוסים בכל רחבי הארץ.
יריב לוין: הם מהווים שגרירים של המדינה בחוץ לארץ.
יריב לוין: בוודאי שגם מבחינת תיירות הפנים, יש חשיבות עצומה שאנשים יוכלו לטייל בארץ, להכיר אותה ולחוות את החוויות שיש כאן.
יריב לוין: כדי שנוכל להרים את התיירות למקום אחר אנחנו מוכרחים לעשות שינוי יסודי בכל מה שקשור בהליכי בניית בתי מלון, על-מנת לייצר מגוון הרבה יותר רחב, גם מבחינת כמותית של היצע חדרים וגם מבחינת גיוון סוג החדרים.
יריב לוין: למשל, מלונות עממיים יותר של שלושה כוכבים או אכסניות ודברים מהסוג הזה שחסרים כאן מאוד.
יריב לוין: אנחנו נמצאים במציאות שבה בישראל יש היום כ-400 בתי מלון בסך-הכול.
יריב לוין: כדי לקבל קנה מידה, באוסטריה יש למעלה מ- 1,500 בתי מלון של שלושה כוכבים בלבד.
יריב לוין: זה המקום שאנחנו נמצאים בו.
יריב לוין: התוצאה של הדבר הזה כמובן מורגשת גם בכיס כי היא מביאה לייקור מאוד משמעותי של המחירים, משום שההיצע איננו גדול, לא כמותית ולא מבחינת מגוון סוגי החדרים, בעוד שהביקושים נמצאים כל הזמן בתהליך של גידול ושל עלייה.
יריב לוין: מספר בתי המלון שנבנו בישראל בעשור האחרון עומד על עשרות בודדות וברור שבקצב הזה קשה יהיה לפתח כאן תיירות אמיתית.
יריב לוין: אנחנו נראה המשך עלייה במחירי הנופש וכפועל יוצא, כמובן, גם פגיעה ביכולת להביא לפה תיירות נכנסת וגם במספר ישראלים שמבקשים לטייל.
יריב לוין: יש שתי סיבות עיקריות למצב הנוכחי בנושא בניית המלון.
יריב לוין: הסיבה הראשונה היא הנושא של התמשכות תהליכי התכנון והבנייה.
יריב לוין: ההליכים בארץ הם בכלל ארוכים והם ארוכים פי כמה כשמדובר בהקמת בתי מלון.
יריב לוין: הממוצע להקמת בית מלון הוא קרוב ל-10 שנים.
יריב לוין: צריך להבין שהיכולת להקים רשת בתי מלון בכלל לא קיימת.
יריב לוין: אדם שרוצה להקים חמישה בתי מלון בחמישה מקומות שונים, צריך ללכת לחמש ועדות תכנון ובנייה שונות.
יריב לוין: באחד זה נמשך 12 שנים ובשנייה זה נמשך 8 שנים.
יריב לוין: באחת דורשים ממנו דרישות כאלה ובשנייה דורשים דרישות הפוכות.
יריב לוין: התוצאה היא שהתהליך הוא תהליך ארוך מאוד.
יריב לוין: כמובן זה לא כלכלי ופשוט מייאש ומתיש את היזמים שמוכנים להיכנס ואפילו חושבים להיכנס לנושא הזה.
יריב לוין: הבעיה השנייה היא בעיה קשה מאוד של רווחיות.
יריב לוין: צריך להבין שהקמה של בית מלון, יחסית להשקעות נדל"ניות אחרות, זאת בהחלט השקעה שיש בה רמת סיכון גבוהה יחסית.
יריב לוין: בחלק מהמקרים התשואה עלולה להיות לא גבוהה או להתמשך על פני זמן.
יריב לוין: הביטוי הכי ברור לעניין הזה הוא העובדה שהיום כמעט בלתי ניתן לקבל במדינת ישראל אשראי לצורך הקמת בתי מלון.
יריב לוין: מרבית הבנקים מסרבים בכלל לתת אשראי להקמת מלונות.
יריב לוין: גם מי שמוכן לתת אשראי מוכן לעשות זאת במשורה ובתנאים בעייתיים מאוד.
יריב לוין: לכן, גם כאשר יש כבר יזמים שמוכנים לצלוח את כל המכשולים האלה, הם בעצם נמצאים במקום שיש להם בעיית מימון מאוד קשה.
יריב לוין: הפועל היוצא הוא שיש לנו היום מאות מגרשים ששווקו ושיש לגביהם תב"ע בתוקף, שמאפשרת הקמת בתי מלון והיזמים ובעלי המגרשים האלה פשוט אינם בונים את המלונות האלה והם עומדים ריקים.
יריב לוין: המטרה של הצעת החוק הזאת היא באמת לנסות לטפל בשני הכשלים האלה שתיארתי קודם ולאפשר לשוק הזה להיחלץ מהמקום שהוא נמצא בו.
יריב לוין: להביא לבנייה מואצת של חדרי מלון, להקמה של אלפי חדרי מלון בתוך שנים ספורות, עם דגשים שאנחנו נשים גם במענקים שאנחנו נותנים למלונאות מהסוג שחסר לנו, בעיקר מלונות שלושה כוכבים במרכזי ערים ולאכסניות.
יריב לוין: המטרה היא באמת להביא את היצע בתי המלון למספרים אחרים לחלוטין, למגוון אחר בתוך פרק זמן לא ארוך.
יריב לוין: הצעת החוק נשענת בעצם על שני נדבכים.
יריב לוין: נדבך אחד נוגע סוף סוף להכרה בנושא של הקמת בתי מלון כתשתית לאומית.
יריב לוין: הכרה בחשיבות של התיירות, שבמובן הסמלי היא אפילו רק מעבר להוראות היבשות של החוק.
יריב לוין: הדבר הזה יאפשר לבצע הקמה של בתי מלון בהליכים הרבה יותר מהירים.
יריב לוין: לרכז בוועדה אחת הקמה של בתי מלון בשורה של ערים.
יריב לוין: זה יאפשר לנו להביא לכאן רשתות בינלאומיות ולבצע תהליך של הקמת רשתות של מוטלים, דבר שעד היום לא קיים פה בגלל הבעיה שתיארתי קודם.
יריב לוין: המרכיב השני של ההצעה נועד לטפל בבעיה של התשואה של רמת הסיכון ושל המימון על-ידי כך שאנחנו נאפשר בוועדות מקומיות עצמאיות, לתת תוספת של אחוזי בנייה שבמסגרתה אפשר יהיה להשתמש גם ב-20% - שהוא רק מרכיב התוספת, הוא לא מתוך הבסיס – לצורך בנייה למגורים.
אורי מקלב: איזה ועדות - - -
יריב לוין: אני תכף אתייחס.
יריב לוין: הדבר הזה יאפשר בעצם גם לשפר באופן משמעותי את הכדאיות הכלכלית של הפרויקט.
יריב לוין: דבר נוסף שהוא הרבה יותר חשוב, זה ישפר את תזרים המזומנים שלו ואת היכולת לקבל מימון כדי לבצע אותו.
יריב לוין: בהמשך לשאלה של חבר הכנסת מקלב, אני מודה שעשיתי לא מעט פשרות מול משרדי הממשלה הנוגעים בדבר על-מנת להביא את ההצעה הזאת בנוסח הזה כפי שהיא כאן.
יריב לוין: אני כשלעצמי לא חשבתי שיש צורך להגביל את זה רק לוועדות עצמאיות, אבל כך היתה העמדה הנחרצת של משרד המשפטים בעניין הזה.
יריב לוין: אני בהחלט חושב שככל שאנחנו נקל ונסייע כך ייטב.
יריב לוין: אני לפחות מביא את ההצעה הזאת כפי שהצלחתי לגבש אותה בהסכמה עם משרדי הממשלה השונים.
בצלאל סמוטריץ': תפקידנו לשפר אותה.
יריב לוין: נכון, גם לשמוע הצעות לשיפור, גם מכיוון כזה וגם מכיוון כזה.
אורי מקלב: זה לא הגיוני.
אורי מקלב: אין ועדה עצמאית אז אין?
יריב לוין: אני שוב רוצה להודות לך, אדוני היושב ראש על הישיבה.
דב חנין: אפשר לשאול שאלות?
דוד אמסלם: אני רוצה להיכנס לדיון ואין לנו הרבה זמן.
דוד אמסלם: אתה רוצה שאלה קצרה?
דב חנין: מכיוון שהשר לוין הוא שר מאוד רציני והוא מכין שיעורי בית לקראת הדיון, יש לי הרבה מה להגיד בדיון, אבל חשבתי שאולי כדאי קודם לקבל אינפורמציה מהשר, אם יש אותה.
דב חנין: למשל, המשרד אמר שהם עשו בדיקות.
דב חנין: האם נוכל לקבל את החומרים של הבדיקות כדי שנראה איפה החסמים?
דב חנין: איפה בדיוק הבעיה?
דב חנין: איפה זה נתקע בפועל?
דב חנין: מעבר לאמירה הכוללת, איפה הבעיות?
דב חנין: יש פה הרי ויכוח קשה לגבי הצעת החוק.
דב חנין: אבל אם יש דברים נקודתיים - - -
דוד אמסלם: השר בא במבחן התוצאה.
דוד אמסלם: הוא אומר שבמדינת בעשר השנים האחרונות לא נבנה מלון אחד.
דב חנין: השאלה למה?
דוד אמסלם: לכן הוא ישב על המדוכה עם אנשי המקצוע והתחיל לקדם איזה פתרון.
דוד אמסלם: עכשיו ניכנס לסעיפים וכל אחד יגיד מה נראה לו בסעיפים ומה לא נראה לו.
דב חנין: הנטייה למצוא את המטבע מתחת לפנס לא באמת אומר שהמטבע מתחת לפנס.
דוד אמסלם: דב, אתה תמיד מוזמן לכוס קפה לשר.
דוד אמסלם: אם יש לך רעיונות פוריים שיכולים לקדם את הנושא, הוא ישמח לשמוע אותם.
דב חנין: אני אנצל את ההזדמנות, בהחלט.
יריב לוין: אגב, כך גם היה ביחס להצעת החוק הזאת.
דוד אמסלם: או שכל ח"כ ידבר או שניכנס לפרטים, או להתייחס לפי סעיפים?
דוד אמסלם: מי רוצה להציג את החוק?
יריב לוין: אני חושב שהצגתי אותו.
<תומר רוזנר: לא, את הפרטים, מה מוצע?
יריב לוין: דורון הוא סמנכ"ל התשתיות של המשרד, שעומד גם בראש מנהלת ההשקעות שאחראית לכל הנושא של השקעות בבתי מלון.
<דורון אהרון: שלום לכולם.
<דורון אהרון: חבר הכנסת דב חנין העלית שאלה, אז אולי נתחיל מהדבר הזה.
<דורון אהרון: כמו שהשר אמר, בעשור האחרון אנחנו מדברים על סדר גודל של 30 בתי מלון.
<דורון אהרון: הגידול במספר בתי המלון בא בתנועת מספריים, תנועה הפוכה, דהיינו, שיעור הגידול מאוד נמוך, ומאידך, שיעור לינות התיירים הוא מאוד גבוה.
<דורון אהרון: התנועה הזאת מורגשת בכיס של כולכם.
<דורון אהרון: כשכולכם מזמינים לילה בבית מלון אז כשההיצע נמוך והביקוש גבוה והמחיר עולה.
<דורון אהרון: שאלת מה הסיבות?
<דורון אהרון: אנחנו בדקנו באמצעות המעניקים שאנחנו נותנים במסגרת חוק עידוד השקעות הון, מה הם הכשלים והחסמים שמובילים את היזם המלונאי להגיע למצב הזה שהוא לא מוכן להכניס את הרגליים לביצה הזאת שנקרא בית מלון.
<דורון אהרון: הקדים אותנו נועז בלניר, שהיה המנכ"ל הקודם של משרד התיירות ועמד בראש הוועדה להוזלת מחיר הנופש התיירות ובעצם הוא הגיע לאותה מסקנה כמו שלנו.
<דורון אהרון: יש שלושה מרכיבים שהם מרכיבים קריטיים בהקמה של בית מלון: הון קרקע ומרכיב הסיכון.
<דורון אהרון: מרכיב הסיכון זה בעצם הלימה בין התשואה שתקבל לבין הסיכון שיהיה לך בצוק איתן, תהיה לך מלחמת לבנון, התפוסות תרדנה בצורה משמעותית - - -
תמר זנדברג: אולי הממשלה תעשה שלום פשוט.
דוד אמסלם: זה דיון אחר, תתקדם.
יריב לוין: נחכה שיהיה שלום ואז נבנה.
תמר זנדברג: לא נחכה, תעשו את זה.
תמר זנדברג: זה בידיים של הממשלה.
דוד אמסלם: הזמן פה עובר בצורה מאוד מהירה.
דוד אמסלם: אני רוצה לקדם את הדיון, זה דיון מורכב.
<דורון אהרון: את העלית נקודה.
<דורון אהרון: לפני חודש פגשנו קבוצת רוכבי אופניים שעשתה מחנה אימונים במצפה רמון.
<דורון אהרון: אנשים שהגיעו מחו"ל עם דעות מדעות שונות.
<דורון אהרון: את צריכה לראות את קירוב הלבבות שעושה תיירות.
<דורון אהרון: אני רוצה להגיד לך - - -
דוד אמסלם: דורון, סיימת?
דוד אמסלם: בגדול, אני מבקש ממך שתי דקות.
דוד אמסלם: אל תחזק את מה שהשר אמר וחידד.
דוד אמסלם: תעבור לפרטים ונתקדם.
<דורון אהרון: אני רק אשלים את שלושת המבנים עליהם אנחנו שמים את האצבע.
<דורון אהרון: אמרנו: הון, קרקע וסיכון.
<דורון אהרון: התאמת הסיכון לתשואה.
<דורון אהרון: לגבי הון.
<דורון אהרון: אין בעיה של קרקעות.
<דורון אהרון: היום יש 7,000 חדרים שאף אחד לא בונה אותם.
<דורון אהרון: יש תב"ע מאושרת, אפשר לגשת ולהוציא היתרי בנייה, אין שום בעיה.
דב חנין: למה לא בונים?
<דורון אהרון: פעם אחת, הבעיה היא שליזם יש סיכון גבוה, כשהסיכון הזה גלום בתפוסות וגלום בהליכים סטטוטוריים.
<דורון אהרון: כשאנחנו נותנים מענקים כל שנה ליזם שכבר החליט לצאת לדרך - - -
<דורון אהרון: דברי חכמים בנחת נשמעים, תן לי להשלים.
דוד אמסלם: דורון, אני מבקש ממך בקצרה ואל תתווכח.
<דורון אהרון: כשאנחנו בודקים למה בתי המלון, שכבר החליטו לבנות ולצאת לדרך וקיבלו מענקים, מה קרה ולמה הם נתקעו?
<דורון אהרון: ההליכים הסטטוטוריים אורכים סדר גודל של 4-5 שנים.
<דורון אהרון: היזם מתייאש ועוצר.
יעל כהן-פארן: אמרת שההליכים כבר אושרו.
<דורון אהרון: היזם מקבל ממני כתב אישור למענק.
<דורון אהרון: הוא מקבל מענק.
<דורון אהרון: יש לו נייר שנותן לו מענק והוא יוצא לדרך.
<דורון אהרון: עכשיו הוא ניגש לוועדה המקומית.
<דורון אהרון: הוא רוצה שינוי מסוים בתב"ע, הוא רוצה להגדיל את הזכויות.
<דורון אהרון: אמרנו שזה עסק מסוכן.
<דורון אהרון: כדי שזה יהיה כלכלי, צריך שמספר החדרים יהיה גבוה, צריך שתהיינה הכנסות גבוהות בשלבים הראשוניים ועל-כן בתיקון לחוק אנחנו מדברים על הוספת מגורים.
<דורון אהרון: מה עושה הוספת המגורים?
<דורון אהרון: הוספת המגורים גורמת לתזרים להיות כזה שכבר בשלבים הראשונים של הפרויקט יש הכנסה כספית.
<דורון אהרון: היזם יכול ללכת לבנק ולבקש גרייס של שלוש שנים עד שיחזיר את ההלוואה.
<דורון אהרון: עוד שלוש שנים אני אמכור את דירות המגורים ותהיה לי הכנסה ואוכל להחזיר לך את הכספים.
<דורון אהרון: מעבר לזה, יחסי הכיסוי משתפרים, אורך ההלוואה מתקצר.
<דורון אהרון: על-כן דיברנו על הוספת מגורים.
<דורון אהרון: לגבי הוות"ל.
<דורון אהרון: עניין הוות"ל הוא עניין קריטי.
<דורון אהרון: בעשרים שנה האחרונות לא נכנסה שום רשת מלונאית חדשה, בטח לא מחו"ל.
<דורון אהרון: יזמים מתדפקים על דלתות משרד התיירות לפחות אחת לחודש.
<דורון אהרון: בא יזם מחו"ל, יש לו כסף והוא רוצה להשקיע.
<דורון אהרון: אבל מה?
<דורון אהרון: הוא אומר: אני לא יודע לעבוד מול הוועדה המחוזית בצפון, מול הוועדה במרכז, מול הוועדה בדרום.
<דורון אהרון: מאיר מאוד רצה מלון באילת.
דוד אמסלם: דורון, השר כבר התייחס לזה.
דוד אמסלם: יש לך עוד משפט וחצי.
<דורון אהרון: לכן הכנסנו את הוות"ל כדי לסייע לרשתות, ובפרט בינלאומיות, להיכנס פנימה.
דוד אמסלם: אורי מקלב, בבקשה.
דוד אמסלם: ברשותכם, דקה כי אנחנו לא נכנסים לפרטים.
דב חנין: גם לגבי העקרונות דקה זה מאוד קצר.
דב חנין: זה חוק מאוד חשוב.
יעל כהן-פארן: נכון, זה חוק קריטי.
דוד אמסלם: אני סומך עליכם.
אורי מקלב: אני רוצה לברך על היוזמה של השר.
אורי מקלב: זאת לא יוזמה רגילה אלא יוזמה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לעודד אותך על יוזמות שעושות רפורמה בכל החשיבה.
אורי מקלב: אנחנו מעודדים אותך ליזום שינויים בכל התפישה המלונאית והתיירותית בארץ.
בצלאל סמוטריץ': אורי, גם את היוזמה של הקזינו אתה מעודד?
אורי מקלב: זה לא תיירות, הוא הולך על תיירות פנים.
אורי מקלב: לכן אנחנו אומרים לו שיבנה יותר בתי מלון, תפתח את אילת בדברים אחרים.
בצלאל סמוטריץ': אני צחקתי.
אורי מקלב: יש תיירות מדעית ומחקרית והיא גם חשובה.
אורי מקלב: אילת יכולה להיות מקום לזה.
אורי מקלב: ראש העיר נמצא פה, הוא יודע שזה דבר שהוא זמין ויש לעיר אילת מה להציע מלבד קזינו.
אורי מקלב: אני אתחיל עם הנושא של ועדה מקומית ועצמאית.
אורי מקלב: עם כל הכבוד שהם לא הגיעו להסכמה, זה לא יכול להיות שניקח חלק מהארץ, דווקא במקומות של ביקוש ושל צרכים גדולים ושם אין ועדות עצמאיות מסיבות אחרות והן לא יוכלו להיות חלק מהמיזם.
אורי מקלב: זה פוגע בעצם הדבר.
אורי מקלב: דיברת על רשת.
אורי מקלב: אז מה הרשת תעשה?
אורי מקלב: יש מקומות שהרשת לא תוכל לעבוד כי שם לא יהיה לה מענה מקצועי?
דוד אמסלם: בוועדות?
אורי מקלב: כן, כי אין ועדה מקצועית.
אורי מקלב: אני מרחיב את הנימוק למה אנחנו צריכים לתת מענה גם בנושא הזה.
אורי מקלב: הנושא הנוסף הוא ה-20% שאנחנו רוצים לתת תוספת, איך קבעתם את זה?
אורי מקלב: קבעתם את זה לפי היתכנות כלכלית שבאמת היא נותנת את המענה ואת האיזון והכדאיות הכלכלית?
אורי מקלב: קשה לי להאמין ש-20% זה מענה לכולם.
אורי מקלב: אינו דומה 20% באזור רחוק לאזור המרכז.
אורי מקלב: 20% בתל-אביב זה הרבה.
אורי מקלב: לא יכול להיות שאותה מידה אנחנו נותנים למקום אחד בארץ, יהיה באותה שפה לכל המקומות בארץ.
אורי מקלב: התפישה הזאת לא נכונה.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להיות יותר מודולארי, לתת את זה לפי אזורי הכדאיות כדי שיאזנו ולתת מענה.
אורי מקלב: אני מבין שהנושא המרכזי זה הכדאיות הכלכלי או המימון.
אורי מקלב: לכן זה צריך להיות בהתאם לדבר האחרון שדיברתי עליו.
אורי מקלב: החוק צריך לתת מספיק סייגים, שלא יהיה מצב שאת הדירות יבנו ואת בתי המלון לא.
אורי מקלב: הרי הדירות הן כדי לתת את המימון ואותן יבנו ואת בתי המלון לא ייבנו.
דוד אמסלם: אתה רוצה שנגיד שהדירות יהיו בקומות העליונות?
אורי מקלב: זאת אפשרות.
אורי מקלב: הבנייה צריכה להיות בבת אחת.
דוד אמסלם: אתה לא עושה פיצול של ההיתר.
אורי מקלב: אני לא רוצה לדבר על מה שהיה בהרצליה.
אורי מקלב: קיים חשש שבסוף הכול יהיה דירות.
אורי מקלב: צריך להיות כתוב שאנחנו צריכים שתהיה הלימה וקשר בין הדברים.
דוד אמסלם: חברת הכנסת זנדברג בבקשה.
תמר זנדברג: אדוני השר, כל הכבוד לך על קידום הדבר שהוא תחת אחריותך - מלונאות.
תמר זנדברג: אני באמת חושבת שזה ערך מאוד ראוי.
תמר זנדברג: הערת הביניים שלי קודם לא היתה רק בציניות.
תמר זנדברג: אנחנו צפים מהממשלה קודם כל לספק את התנאים, שלא עכשיו יש מחסומים בגוש דן וחס וחלילה פיגועי טרור בירושלים ואלה המקומות שאליהם באים התיירים.
תמר זנדברג: כלומר, תפקיד הממשלה לספק את המעטפת שתבטיח כאן סביבה בטוחה וראויה למלונאות.
תמר זנדברג: הבעיה עם הצעת החוק הזאת, שהיא לוקחת את הרעיון הראוי הזה של קידום המלונאות והיא דרכו, תחת המטריה הזאת שבזמן אנחנו רואים כאן - עקיפת הליכי התכנון הפכו לספורט לאומי.
תמר זנדברג: כאן, דרך הרעיון של קידום המלונאות, אנחנו עושים נסיגה עצומה אחורנית בשני ערכים חשובים.
תמר זנדברג: חשבנו שבמדינת ישראל בתחילת המאה העשרים ואחת כבר למדנו לאזן בין הערכים האלה.
תמר זנדברג: האחד זה הריסה, שלא לומר דריסה די אגרסיבית של ערכי טבע בדגש על החופים.
תמר זנדברג: בשנים האחרונות ובעשורים האחרונים התקדמנו התקדמות עצומה בהגנה על החופים, על משאב הטבע הלאומי והנצחי הזה שהתברכנו בו כאן.
תמר זנדברג: פשוט הבנייה עליו הולכת ומחריבה אותו לאט לאט ויותר ויותר מתקרבת אליו.
תמר זנדברג: היו כאן חוקים, היו כאן עקרונות שכבר התקדמו להגנה על זה, וכאן יש לנו נסיגה ממש עצומה וגדולה לאחור.
תמר זנדברג: זה גם ערך תיירות, לא רק לתיירים מחו"ל.
תמר זנדברג: למדינת ישראל יש חופים עם חול שאין כמוהם בשום מקום בעולם, גם לתיירים וגם לישראלים.
תמר זנדברג: זה קודם כל שלנו.
תמר זנדברג: כאן אנחנו הולכים ומחריבים לחלוטין את ההגנה שכבר התקדמנו אליה.
תמר זנדברג: הדבר השני.
תמר זנדברג: בשם אותו מימון שהוסבר כאן, זה הכנסת מגורים - עוד לא דיברנו כאן על האטרקציות למיניהן שעוד לא הגדרתנו מה הן בדיוק.
תמר זנדברג: גם זאת נסיגה עצומה אחורה מעקרונות שכבר נקבעו.
תמר זנדברג: יושבת פה חברת הכנסת גרמן לשעבר ראשת העיר הרצליה.
תמר זנדברג: אנחנו יודעים מה קרה במרינה בהרצליה, בסי אנד סאן, במגדלי חוף הכרמל ובשורה של פרויקטים.
תמר זנדברג: בית המשפט, יחד עם קואליציה של ארגונים, ראו את האינטרס הציבורי ואת הסכנה הזאת שבדריסת הרגל של הכנסת מגורים לתוך מלונאות.
תמר זנדברג: אנחנו רואים מה קורה עם זה.
תמר זנדברג: איזה דירות הופכות להיות הדירות למגורים?
תמר זנדברג: מה יוצר את ההפרדה בין הדיירים של אותן דירות למגורים?
תמר זנדברג: פתאום הם לא רוצים את התיירים.
תמר זנדברג: המלונאות הופכת להיות עיסוק משני למגורים.
תמר זנדברג: אלה הדירות שנמכרות ראשונות ובכלל כל הפרויקט מתהפך וכו'.
תמר זנדברג: זה הכול דברים שהיו כאן במדינת ישראל והיו בשנים האחרונות.
תמר זנדברג: איך זה שהלקח לא נלמד?
תמר זנדברג: מדינת ישראל וגם התיירות בה צריכה להתבסס וראוי שתתבסס על הערכים שלנו, שזה אתרי מורשת וטבע ייחודיים שיש כאן והכול במרחק קצר.
תמר זנדברג: במדינה שהיא יחסית קטנה באמת התברכנו בהמון המון דברים שיכולים לשרת גם את ציבור התיירים שבאים מחו"ל.
תמר זנדברג: המחשבה שאנחנו נלך ונבנה את אותן אטרקציות תיירותיות שבסופו של דבר יהפכו ל"פילים לבנים", במקום להתבסס על חדרי מלון, בעיקר עם דגש על מרכזי הערים שיוכלו גם להעצים אותן ולהשאיר את הטבע.
תמר זנדברג: אני מדברת על אתרים כמו ים המלח, מצדה, החופים, הצפון, הדרום, הנגב.
תמר זנדברג: צריך להשאיר אותם חופשיים ונקיים מאותם מיזמים בנויים, שבסופו של דבר הופכים לפילים לבנים ולא מגשימים את מטרתם.
תמר זנדברג: זאת המחשבה שצריכה להוביל אותנו במסגרת הליכי התכנון הקיימים.
תמר זנדברג: אם רוצים לחרוג מהם לוות"ל, צריך לצמצם את זה למלונאות בלבד עם הגבלה והוצאה החוצה של כל שאר השימושים.
דוד אמסלם: חברת הכנסת רויטל סויד בבקשה.
רויטל סויד: תראה מה קרה לבתי המלון שנבנו בדיוק עם הקונספט הזה, למשל, מלון כרמל.
רויטל סויד: מדובר במבנים מוזנחים.
רויטל סויד: התוצר הסופי הוא בתי מלון הרוסים, שהם יותר דירות מגורים.
רויטל סויד: מי שקנה שם דירה לא יכול להיפטר ממנה.
רויטל סויד: לרוב הם הופכים לעסקים מפוקפקים כדירות שמשכירים לשימוש יומי.
רויטל סויד: יש שם בניינים שאמורים להיות לתפארת, שהולכים ומתכלים עם הזמן בין היתר ובעיקר בגלל שהתחילו.
רויטל סויד: אני חושבת שהדבר הזה מאוד מסוכן.
רויטל סויד: עד שלא מוצאים נקודת איזון נכונה מבחינה עסקית, אסור בכלל ללכת על הקונספט הזה.
רויטל סויד: אני מזמינה לעשות את הסיור הזה כדי לבוא ולראות מה קרה באותם מבנים.
רויטל סויד: מזה צריך להיזהר.
מנחם אליעזר מוזס: יש לי הרבה מה לומר אז אני מבקש את רשות הדיבור גם בסוף.
מנחם אליעזר מוזס: תודה אדוני היושב ראש.
מנחם אליעזר מוזס: תודה אדוני השר שהבאת את התכנית הזאת.
מנחם אליעזר מוזס: כאיש ממירון, אני לוקח לדוגמא את מרום הגליל וצפת.
מנחם אליעזר מוזס: זה המקום המתוייר מספר 2 במדינה.
מנחם אליעזר מוזס: לפי נתונים של משרד התיירות, מגיעים לשם כשני מיליון איש בשנה.
מנחם אליעזר מוזס: אין אפילו מלון עממי אחד במקומות האלה.
מנחם אליעזר מוזס: יש שני מלונות יוקרתיים ביותר אבל אין מלון עממי.
מנחם אליעזר מוזס: אבל אינו דומה בין אדמה מישורית כמו בתל-אביב או הרצליה ונתניה לבין אדמה סלעית כמו בהר כנען, כמו בצפת או מירון.
מנחם אליעזר מוזס: לומר שלשני המקומות יתנו תוספת דירות רק של 20%?
מנחם אליעזר מוזס: אני חושב שצריך איזו דיפרנציאליות.
דוד אמסלם: חבר הכנסת מקלב דיבר על זה.
מנחם אליעזר מוזס: אני מתחבר אליו.
מנחם אליעזר מוזס: אני מדבר על השאלה מתי היזם מקבל את הכסף שלו?
מנחם אליעזר מוזס: בתל-אביב הוא מקבל את זה הרבה יותר מהר, גם בנתניה ובהרצליה, אבל לעומת זאת בגליל, במקומות כאלה, הוא לא מקבל את זה.
מנחם אליעזר מוזס: צריך לעשות משהו דיפרנציאלי.
מנחם אליעזר מוזס: הדבר השני, שגם אורי נגע בו, זה הוועדה המקומית העצמאית.
מנחם אליעזר מוזס: בגליל אין אפילו יישוב אחד שיש לו ועדה מקומית עצמאית.
מנחם אליעזר מוזס: יש לי כאן את הרשימות של משרד הפנים.
דוד אמסלם: יש לי את הרשימה.
דוד אמסלם: כשנגיע לסעיף נדבר על זה.
מנחם אליעזר מוזס: מיוקנעם וצפונה אין שום ועדה מקומית.
דוד אמסלם: נגיע לסעיף.
מנחם אליעזר מוזס: אז תרשום אותי.
מנחם אליעזר מוזס: צריך לדעת שהתעסוקה של המלונות של 100,000 עובדים.
מנחם אליעזר מוזס: זה יזרים גם מקומות עבודה בגליל.
מנחם אליעזר מוזס: דבר שלישי.
מנחם אליעזר מוזס: אני חושב שמספיק מכובד 200 חדרים במקומות האלה ולאו דווקא 500.
דוד אמסלם: אנחנו נגיע גם לזה.
זוהיר בהלול: יש לי כמה שאלות.
זוהיר בהלול: אני מצטרף לעמדתו של דב חנין.
זוהיר בהלול: כיצד שר רציני, שאני מעריך מאוד את פועלו, השר לוין, שאומר: התפשרתי.
זוהיר בהלול: המילה התפרשתי היא מילה סובלימטיבית מכדי חס וחלילה להשתמש במילה "נכנעתי".
זוהיר בהלול: השאלה: כיצד כאיש רציני וכשר מוערך אתה מוכן להיכנע ולאו דווקא להתפשר?
יריב לוין: הרשימה קיימת.
יריב לוין: זה של משרד הפנים.
זוהיר בהלול: אני שואל מעבר לזה.
זוהיר בהלול: אוקיי, צריך רשימה, אבל מי קבע את הרשימה?
זוהיר בהלול: למה למשל מקומה של עכו נפקד מהרשימה הזאת?
זוהיר בהלול: למה מקומה של נהריה נפקד?
מנחם אליעזר מוזס: גם ירושלים נפקדת לצערנו.
זוהיר בהלול: שאלה מספר 4.
זוהיר בהלול: אם נכנסת בתקופה האחרונה לחיפה והסתכלת על המבואות הדרומיים של חיפה, מצד שמאל לים, ראית את הזדקרותו של בית מלון למפלסים נסיקתיים, בלתי מובנים בעליל, אתה מבין שעוד שני בתי מלון כאלה ימנעו בריזה מהים אל עבר חיפה.
זוהיר בהלול: במילים אחרות, ואני לא מומחה, אני לא בן אדם שמבין יותר מידי בטבע ובאיכות הסביבה, אבל אני חייב לומר לך שזה יעלה את הטמפרטורה בחיפה בדרגה או בשתיים.
זוהיר בהלול: אני מפנה אותך לבדוק את העניין הזה.
זוהיר בהלול: אם יוקמו בניינים כאלה באמתלה, תחת האצטלה של בתי מלון אנכיים, אנחנו נהפוך את עצמנו לא רק למדינת מדבר מבחינת טמפרטורה, אנחנו נהפוך את המקומות האלה על החופים כערים נחנקות וחנוקות.
זוהיר בהלול: לא ייאמן מה שיקרה שם.
זוהיר בהלול: שאלה אחרונה.
זוהיר בהלול: אנחנו מטיבים עם טייקונים.
זוהיר בהלול: הפרויקטים האלה, חברות וחברים, נולדו להטיב עם טייקונים.
זוהיר בהלול: כמה המדינה הזאת יכולה להיות נדיבה עם טייקונים?
זוהיר בהלול: כמה היא מוכרת את נשמתה לטייקונים?
זוהיר בהלול: עד כמה נמכור את משאבי הטבע לטייקונים?
זוהיר בהלול: יש גבול עד כמה הטייקונים האלה יכולים לנגוס מחיינו.
יעל גרמן: אני רוצה להתחיל ולומר שבדו שיח שהיה לנו בזמן ההצבעה בקריאה ראשונה בכנסת, השר לוין אמר שהוא בהחלט ישקול להוריד את האפשרות לבנות על חוף הים.
יעל גרמן: לא ראיתי ביטוי לכך.
יעל גרמן: לא ראיתי ביטוי לזה.
יריב לוין: היה גם צד שני לסיכום, שאם אני מסכים לזה, את מצביעה בעד החוק.
יעל גרמן: אם אתה מוריד את כל הבנייה למגורים על חוף הים, אז בהחלט אני חושבת.
יעל גרמן: ההתנגדות שלי לחוף נובעת משני טעמים עיקריים.
יעל גרמן: הטעם הראשון, שלהערכתי יש פה ניסיון, דרך המטרה של כולנו לקדם את התיירות, מנסים למעשה להכשיר את מה שבמשך שנים בית המשפט לא מוכן להכשיר וזה בנייה לאורך חוף הים.
יעל גרמן: לכך אני מתנגדת בצורה קטגורית.
יעל גרמן: אני חושבת שמעט חוף הים שנשאר לכל-כך הרבה תושבים, לא ניתן לגזול אותו כדי שבאמת יהיה רק לבודדים.
יעל גרמן: מה המשמעות שיש בנייה על חוף הים?
יעל גרמן: המשמעות היא שאותה פיסת קרקע שיכולים לבוא אליה מאות אלפים וגם עשרות אלפים, תהיה שייכת לאדם בודד.
דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים על הרצועה של ה-100 מטר שלשם באים האנשים.
יעל גרמן: בוודאי שכן.
יעל גרמן: אדוני היושב ראש, ודאי שכן.
יעל גרמן: מדברים על אותה פיסה שבה ניתן לבנות מלונאות.
יעל גרמן: במקום שניתן מלונאות ואסור היום לבנות בניינים למגורים, רוצים להכשיר בניינים למגורים.
יעל גרמן: רוצים לחזור לחטא של המדינה.
דוד אמסלם: אנחנו כרגע לא באים לדון על תכנית אב למלונאות.
דוד אמסלם: אנחנו נעשה פה דיון בכל הנושא של החופים.
דוד אמסלם: מדובר גם על תב"עות שהן כבר מאושרות.
דוד אמסלם: כרגע אנחנו מדברים על התוספת שהשר הציג.
דוד אמסלם: דרך אגב, לפי החוק, לפחות ממה שאני יודע, הרצועה היא מעבר ל-100 מטר.
דוד אמסלם: עשיתי כבר דיון על הנושא הזה.
מיקי רוזנטל: אבל למלון מותר.
מיקי רוזנטל: אם אתה מוסיף למלון דירות, אז אתה בעצם - - -
לקרוא מהחוק: "ניתן לקבוע לעניין בניין שטרם החלה בנייתו שתוספת השטח כולה או חלקה תשמש למגורים", זה חד וחלק.
לקרוא מהחוק: זאת אומרת, באותה מקום שהיתה מלונאות תהיה למגורים.
לקרוא מהחוק: אני מבינה את דאגתו של ראש העיר הנפלא של אילת שיושב כאן משמאלי, שמאוד רוצה לפתח את אילת, אבל אני חושבת שיש כאן כמעט תמימות דעים שאנחנו לא ניתן שיהיו הימורים באילת כדי לפתח את אילת.
דוד אמסלם: זה לא קשור, הדיון הוא לא קזינו באילת.
תמר זנדברג: הדיון הוא שיש גבול.
יעל גרמן: הנימוק השני הוא, שלהערכתי הדרך הזאת היא לא הדרך הנכונה לקדם את התיירות.
יעל גרמן: אתה בעצמך אומר ואנחנו יודעים, שישנם כל-כך הרבה פרויקטים וכל-כך הרבה תב"עות מאושרות למאות חדרי מלון, שלא יוצאות לדרך.
יעל גרמן: השאלה למה זה לא יוצא לדרך?
יעל גרמן: לא יוצא לדרך, בין השאר, מפני שמדינת ישראל הפסיקה את מה שהיא עשתה וזה תמיכה במלונאות.
יעל גרמן: במקום לעשות היתרים לבעלי הון וממון להשתלט על הים ולעשות כסף, אם במקום זה מדינת ישראל תחליט שהיא רואה במלונאות באמת מטרה ראויה ולשם כך מורידה מיסים, נותנת מענקים, הלוואות נוחות, אני חושבת שזאת תהיה הדרך.
יעל גרמן: אני רוצה להוסיף ולומר שישנה דרך נוספת והיא לעודד את התיירות הכפרית, את מה שנקרא הצימרים והבקתות.
יעל גרמן: זה דבר שהולך בחו"ל בצורה בלתי רגילה.
יעל גרמן: זה הולך גם כאן בארץ.
יעל גרמן: אין מספיק בקתות, אין מספיק צימרים.
יעל גרמן: זאת התיירות לשמה, זאת התיירות העממית ולכן אני מתנגדת.
מיקי רוזנטל: כולם תומכים בתיירות ואני מברך אותך על הרצון לקדם בניית בתי מלון, אדוני השר.
מיקי רוזנטל: השאלה היא רק בחינת החלופות.
מיקי רוזנטל: אין פה אף אחד שחושב שלא ראוי מה שאתה עושה.
מיקי רוזנטל: אני לא בטוח שהחלופה שנבחרה היא החלופה הנכונה.
מיקי רוזנטל: קודם כל, יש שינוי דרמטי בכל העולם בתיירות.
מיקי רוזנטל: אנשים עוברים ל-airb
בצלאל סמוטריץ': זה השקעה בנדל"ן.
מיקי רוזנטל: כי היום אנשים לא מדווחים.
מיקי רוזנטל: אני לא אומר שזה הפתרון האידיאלי.
מיקי רוזנטל: אני אומר זאת מבחינת החלופות.
מיקי רוזנטל: השאלה היא מי משלם את המחיר, אדוני השר?
מיקי רוזנטל: מה שבחרתי, לצערי, זאת פרצה שקוראת לגנב.
מיקי רוזנטל: אני מעניין את העניין הזה כבר הרבה מאוד שנים ועקבתי אחר משרד התיירות מהפרויקט הראשון שלו במלון קלאב הוטל באילת, שקיבל מימון מהמדינה, יועד למטרה אחת ושימש בסוף למטרה אחרת, דרך סי.
מיקי רוזנטל: אנד.
מיקי רוזנטל: סאן, ופרויקטים אחרים שתוארו פה.
מיקי רוזנטל: בכל הפרויקטים האלה, שדיברו על דירות למלונאות, מלון דירות וכל מיני שמות כאלה, בסוף בסוף המדינה הפסידה.
מיקי רוזנטל: המלון לא משמש לתיירים ועשינו בתי מגורים לאמידים.
מיקי רוזנטל: זאת היתה התוצאה.