GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: בזכות אנשים כמוהו יש פרנסה כאן, יש תעסוקה.
יריב לוין: מותר לו לרצות גם להרוויח כסף, זה לא פשע.
יריב לוין: השתגענו לגמרי.
זוהיר בהלול: אני יכול להתנצל גם בפני השר.
דוד אמסלם: אני מכיר את ציון 25 שנה.
יריב לוין: לאנשים כאלה צריך להגיד תודה רבה.
דוד אמסלם: איש בונה ירושלים אמיתי, חבל על הזמן.
דוד אמסלם: הוא קבלן נדיר.
דוד אמסלם: אני מכיר אותו ברמה האישית.
דוד אמסלם: עבדתי מולו הרבה שנים בעירייה.
דוד אמסלם: בן אדם נדיר באיכותו וגם באמת אכפתניק.
דוד אמסלם: אכפת לו לא רק מעצמו אלא גם מהמרחב.
דוד אמסלם: באמת בונה ירושלים אמיתי.
<ציון חסיד: תודה רבה.
דוד אמסלם: גבאי אברהם, בבקשה.
<אברהם גבאי: ברשות כבוד השר, חברי כנסת, נציגי ציבור וכל העוסקים במלאכה ובבניין הארץ.
<אברהם גבאי: זה מצוות עשה מהתורה, לפי הרמב"ן ולפי הרמב"ם זה מידי רבנן.
<אברהם גבאי: מצווה לבנות את הארץ וזאת מצווה חשובה.
<אברהם גבאי: אני רוצה לייצג כאן יהודי אמריקאי שקנה כ-4 דונם לפני כ-8 שנים בכניסה לירושלים.
<אברהם גבאי: הוא שילם 10 מיליון דולר.
<אברהם גבאי: נכון להיום הוא שילם 5 מיליון דולר ריביות.
<אברהם גבאי: הוא לקח שלושה משרדי אדריכלים מהגדולים: משרד גיורא גור, משרד עופר קולקר ומשרד הילגה לוי, בתקופות שכל שנתיים הוא שילם 300,000 דולר וכל התכניות ירדו לטמיון, כי כל פעם השתנו המגמות והרצונות של העומדים בראש מחלקת התכנון.
<אברהם גבאי: לכן, היוזמה הזאת של כבוד השר היא יוזמה מבורכת, לסיים הליך של יהודי אמריקאי שבא מתוך ציונות אמיתית לבנות בארץ, זאת המטרה שלו.
<אברהם גבאי: לא חסר לו כסף, יש לו חברה במנהטן, לא חסר לו כלום.
<אברהם גבאי: הוא מרגיש צורך ובגלל זה הוא בא לכאן.
<אברהם גבאי: לכן אנחנו נמצאים כאן ולכן אנחנו צריכים את העזרה הזאת.
<אברהם גבאי: כאדם שמלווה את המגרש הזה עם תכניות של 8 שנים, ששילמו ריביות כמו שאמרתי לכם ושלקחנו את משרדי האדריכלים הכי גדולים בירושלים וכולם נפלו בזה אחר זה.
<אברהם גבאי: אנחנו נמצאים באותו מצב מלפני 8 שנים ועד היום.
<אברהם גבאי: לכן, היוזמה של השר לקצר את התהליכים האלה, להביא לפתרון מעשי, היא מבורכת לכל הכלל עצמו של עם ישראל.
<אברהם גבאי: לגופו של החוק עצמו.
<אברהם גבאי: בכל מקום שכתוב "ועדה מקומית עצמאית" יהיה כתוב "תשתיות לאומיות" כי אין ועדה בירושלים.
<אברהם גבאי: או שכתוב "ועדה מחוזית" אז יהיה או "ועדת תשתית לאומית" בכל הסעיפים.
<אברהם גבאי: דבר נוסף.
<אברהם גבאי: גם מגרש שהוא לא שונה לייעוד למלונאות ואפשר להפוך אותו למלון, כבוד השר צריך - - -
דוד אמסלם: זה כבר בהקראה.
<אברהם גבאי: משפט אחרון.
<אברהם גבאי: כבוד השר עצמו שנותן 500 יחידות חדרים, שיהיה כתוב בפירוש שעל זה אפשר לקבל לפחות 20% למגורים.
<אברהם גבאי: לסיום, בנק הפועלים שאני עובד איתו 25 שנה הודיע לי שאם אין מגורים, אין אישור להקים מלון וזה חד משמעי.
<קריאה: שרי אריסון הודיעה לך?
<קריאה: גם אני צריך איזה 10 מיליון שקלים.
<ציון חסיד: זה מה שאמרו לי בעצם.
דוד אמסלם: גברת פולק, בבקשה.
<אסתר פולק: תודה רבה ליו"ר הוועדה.
<אסתר פולק: אני מגיעה מהצפון, מצפת וממירון.
<אסתר פולק: אלו אזורים שלא נוגע להם כל הדיון על החופים ושמורות הטבע.
<אסתר פולק: אלה אזורים שבהם אין בכלל בתי מלון.
תמר זנדברג: מירון זאת לא שמורת טבע?
<אסתר פולק: יש מקום שהוא לא פוגע והוא לא רחוק.
<אסתר פולק: הכוונה היא שאין שם קו חוף.
תמר זנדברג: אנחנו יודעים שאין קו חוף במירון.
<אסתר פולק: במירון ובצפון יש דרישה מאוד גדולה לחדרים כאלה.
<אסתר פולק: יש אלפי כניסות של תיירים למירון ולצפת.
<אסתר פולק: מירון היא מקום שני בתיירות בארץ.
<אסתר פולק: בעצם אנחנו מבקשים, שגם אם יש בעיות בהצעת החוק הזאת, כפי שעלו כאן, צריך לשים לב לגליל ולנגב.
<אסתר פולק: אלה אזורים שחייבים את הצעת החוק הזאת.
<אסתר פולק: אני מייצגת בעל קרקע שיש לו כבר תכניות מאושרות למלון.
תמר זנדברג: אבל החוק הזה לא רלוונטי אליו.
רחל עזריה: תני לי לשמוע אותה.
<אסתר פולק: הוא רלוונטי ל-20% נוספים.
תמר זנדברג: אז אתם רוצים להוסיף מגורים לתכנית שכבר אושרה.
תמר זנדברג: יצא המרצע מן השק.
דוד אמסלם: תמר, אין פה דיאלוג, היא אומרת את שלה.
תמר זנדברג: אנחנו רוצים להבין למה היא מתכוונת.
דוד אמסלם: ברשותך, תסיימי.
דוד אמסלם: תסתכלי עלי.
דוד אמסלם: את לא עונה לשאלות.
דוד אמסלם: תגידי בקצרה מה את רוצה ואנחנו מתקדמים.
<אסתר פולק: לא ניתן היום לבנות חדרים כי הדבר לא כלכלי.
דוד אמסלם: אני מבין את זה כבר מהדובר הראשון שזה השר.
<אסתר פולק: נהדר.
<אסתר פולק: אני רוצה לחדש שבגליל יש מצוקה קשה של חדרים.
<אסתר פולק: צריך את זה שם.
<אסתר פולק: יש קרקעות שמחכות לבנייה והן לא יכולות לעשות את זה.
<אסתר פולק: מה הפתרון המעשי שיכול לפתור כמה בעיות שעלו?
<אסתר פולק: בעצם שיהפכו את הצעת החוק לא לוועדה מקומית עצמאית אלא שזה ילך למסלול של הקלה, כמו שעשה חבר הכנסת כחלון.
<אסתר פולק: נכון שהוא היה יותר קשה למעבר אבל זה יהפוך את זה למשהו יותר מעשי.
<אסתר פולק: היום אפשר להגיש תכנית גם לוועדה המחוזית.
<אסתר פולק: אז בעצם החוק הזה לא שינה הרבה כי הוא אומר לי שבמקום ללכת לוועדה מחוזית, לכי לוועדה מקומית עצמאית.
<אסתר פולק: זה לא שינוי מהותי מבחינת הזמן.
<אסתר פולק: אם המטרה שלנו היא לקדם את הזמן ולקדם את הדברים, אז אנחנו רוצים לעשות את הדברים יותר מהר.
<אסתר פולק: אם אנחנו מגישים תכנית רק לוועדה שונה, אז לא קיצרנו בהרבה את הדברים אלא רק העברנו את הסמכות לסמכות אחרת.
<אסתר פולק: אני מדברת על התוספת של ה-20% ולא על הוות"ל.
<ליאת הלבץ: מעניין אותי לדעת אם חברי הוועדה או הנוכחים יודעים כמה זמן לוקח לבנות מעונות סטודנטים בישראל.
<ליאת הלבץ: זה לוקח לא פחות מעשר שנים.
<ליאת הלבץ: גם מעונות סטודנטים אמור להיות אינטרס לאומי.
<ליאת הלבץ: חסרים מעונות בכל רחבי הארץ.
<ליאת הלבץ: 6% בלבד מהסטודנטים בישראל גרים במעונות, לעומת 20% במדינות ה-OECD.
<ליאת הלבץ: חבל שבמקרה הזה לא מוצאים פתרונות של קיצורי דרך ועקיפה.
דוד אמסלם: ליאת, אנחנו מדברים על החוק שלנו, יש עוד הרבה דברים בעייתיים בארץ.
דוד אמסלם: אם יש לך הערה לנושא, בבקשה.
<ליאת הלבץ: אנחנו כמובן לא מתנגדים לסיפור של בניית מלונות.
<ליאת הלבץ: זה נושא שהוא חשוב, אין ספק.
<ליאת הלבץ: השר העלה פה נתונים מאוד מטרידים בנוגע לרשתות בינלאומיות וכניסה לארץ.
<ליאת הלבץ: רק תבינו כמה דברים.
<ליאת הלבץ: דבר ראשון, המסר שעובר כאן לדור הצעיר הוא שאם קשה ויש מקום שיש בו בעיות, אנחנו לא נפתור את הבעיות, אנחנו נעקוף את הבעיות.
<ליאת הלבץ: זה המסר שהדור הצעיר מקבל מהדבר הזה.
<ליאת הלבץ: מעבר לכך, קורה פה למעשה מצב שלדור הצעיר לוקחים שלב אחר שלב את כל משאבי הטבע שלנו, אם זה ים המלח, אם זה השיח על הגז ועכשיו זה יהיה החופים.
<ליאת הלבץ: מה יישאר פה לנו ולילדים שלנו?
דוד אמסלם: אלעד הוכמן, בבקשה.
<אלעד הוכמן: אני רכז קשרי ממשל במגמה ירוקה, ארגון סטודנטים ארצי.
<אלעד הוכמן: לידיעת הנוכחים אני גם מורה דרך בעשר השנים האחרונות.
<אלעד הוכמן: את הטיול שלי לפני צבא עשיתי בבית ברל כדי ללמוד על המדינה הזאת ולהוביל תיירים ולייצג את מדינת ישראל.
<אלעד הוכמן: אם אנחנו רוצים להפוך את התיירות לתשתית לאומית, אני חייב להגיד לך שהעסק שלי השנה קרס בגלל גל הטרור.
<אלעד הוכמן: קיבלתי מכתב מביטוח לאומי על חוב מילואים.
<אלעד הוכמן: אנחנו לא יודעים להשקיע אך ורק בתשתיות, להשקיע אך ורק בחדרי מלון, שלצערי, מהניסיון שלי בעשר השנים האחרונות הם לא נחוצים, בטח ובטח לא על החופים ובטח ובטח לא על ערכי התיירות ועל הערכים האקולוגיים שעליהם תיירים מכל העולם מגיעים לפה.
<אלעד הוכמן: מכל העולם מגיעים לפה כדי לראות את מכתש רמון.
<אלעד הוכמן: מכל העולם מגיעים כדי לראות את המדבר ואת ים המלח ולראות את החופים.
<אלעד הוכמן: החדרים האלה הם החדרים הלא מבוקשים.
<אלעד הוכמן: אין תיירים ואני עובד עם תיירות נרחבת.
<אלעד הוכמן: אין תיירים שמגיעים למקומות האלה כי אלה המקומות שהם רוצים לראות ולחוות.
<אלעד הוכמן: הדבר השני.
<אלעד הוכמן: יש פה איזה תפישה.
<אלעד הוכמן: אנחנו מתמודדים היום במגמה ירוקה עם קמפיינים בכל רחבי הארץ של ועדות תכנון עוקפות ציבור.
<אלעד הוכמן: הממשלה הזאת והממשלה הקודמת לקחו וגמרו אומר להילחם בציבור ולהילחם ברשויות המקומיות ולא להפוך אותן לשותפות.
<אלעד הוכמן: אנחנו רואים היום מה קורה בוותמ"ל בהרי ירושלים.
<אלעד הוכמן: רוצים לבנות אלפי יחידות דיור בשמורות טבע והעירייה מתנגדת.
<אלעד הוכמן: רוצים לבנות באזור פלמחים והרשות המקומית מתנגדת.
<אלעד הוכמן: הם מתנגדים כי הם מבינים מה זה יעשה.
דוד אמסלם: אלעד, תתכנס.
<אלעד הוכמן: אני מתכנס.
<אלעד הוכמן: סליחה, היה פה הרבה זמן לאנשים.
<אלעד הוכמן: לצערי, אין לי 10 מיליון דולר בכיס לייצג יהודי אמריקאי עשיר אבל אני מייצג לפחות 50,000 אזרחים שחתומים על הדברים האלה.
דוד אמסלם: אלעד, בוא תתייחס לעניין.
<אלעד הוכמן: העניין הוא ברור.
<אלעד הוכמן: ההצעה הזאת צריכה לרדת מכל וכל.
<אלעד הוכמן: לא יכול להיות שוות"ל, שהיא ועדה לא מקצועית, בטח ובטח לא מקצועית לענייני תיירות, תדון בענייני תיירות מעל ראשו של הציבור ומעל ראשיהם של ראשי הערים.
<אלעד הוכמן: שמענו את ראש עיריית אילת.
דוד אמסלם: תקשיב, קח דקה ותסיים.
דוד אמסלם: אתה חוזר על אותם דברים שכולם אמרו.
<אלעד הוכמן: הדבר האחרון.
<אלעד הוכמן: תוספת דירות זה תוספת לדירות לעשירים.
<אלעד הוכמן: אנחנו כדור צעיר לא יכולים לצאת פה לחופשה.
<אלעד הוכמן: מלון 3 כוכבים עולה למעלה מ- 400 שקלים ללילה לזוג.
יריב לוין: אז תתמוך בהצעה.
<אלעד הוכמן: 400 שקלים ללילה לזוג.
<אלעד הוכמן: בטח ובטח הדירות המלונאות האלה לא יבואו לטובתנו, הדור הצעיר בארץ הזאת.
<אלעד הוכמן: בטח ובטח לא יבואו לטובת הדור הבא, הדור של הילדים שלנו.
<אלעד הוכמן: אנחנו לא יכולים לאשר את זה.
<אלעד הוכמן: אני מבקש ממך, אדוני היושב ראש.
דוד אמסלם: הדוברת האחרונה יעל דורי ואז אני עובר להקראה סופית.
<יעל דורי: אני ראש תחום תכנון באדם טבע ודין.
<יעל דורי: גם אנחנו כמו כולם מודאגים מאוד משני עיקרים עליהם החוק הזה מושתת, גם הנושא של קידום בוועדה לתשתיות לאומיות שהיא ועדה חסרת איזון אינטרסים, כמו שאמור להיות בתכנון.
<יעל דורי: היא חסרת אפשרות למעורבות של ציבור.
<יעל דורי: אין אפשרות ערר.
<יעל דורי: יש לנו ניסיון מאוד רע עם הוועדה הזאת.
<יעל דורי: תכניות גרועות גם שם לא מקודמות.
<יעל דורי: אם יש תכניות גרועות הם גם לא יתקדמו בוועדה המחוזית או בכל מקום אחר וכנראה שזה דינן של הרבה מאוד תכניות תיירות שאינן מיוצגות פה.
<יעל דורי: אנחנו סבורים שיש כר ותשתית נרחבת לקידום תיירות, שמשרד התיירות לפעמים משתמש בה כמו תמ"א 13 או תמ"א 12, שכבר קבעה עקרונות עם קדימות לשטחים העירוניים.
<יעל דורי: זה דברים שלא מקודמים.
<יעל דורי: לצערנו אנחנו עדים בוועדות תכנון על ויתור של משרד התיירות לפעמים על הרבה מאוד תכניות שיכלו לשמש לתיירות והם לא אומרים כלום כשהם הופכות למגורים.
<יעל דורי: לדעתנו, קודם, לפני קידום של תכניות פוגעניות בשטחים רגישים ובחופים, צריך לנצל את המשאבים שכבר קיימים ומאושרים לתיירות.
<יעל דורי: לצערנו משרד התיירות לא עושה בהם שימוש.
<יעל דורי: אנחנו סבורים שהצעת החוק הזאת, במידה ותקודם, חייבת להבדיל בין תכניות חדשות לתכניות שהן כבר מאושרות והן פוגעניות בייחוד בחופים.
מאיר יצחק הלוי: בונים 16,000 יחידות דיור בחופים בשדה דב.
מאיר יצחק הלוי: למה אני לא שומע אתכם?
מאיר יצחק הלוי: 16,000 יחידות על שפת הים.
<אלעד הוכמן: אנחנו מתנגדים לזה.
מאיר יצחק הלוי: תדברו, לא שמענו אתכם.
<יעל דורי: להבדיל בין תכניות קיימות מאושרות - - -
תמר זנדברג: יש לך בעיות שמיעה כנראה.
תמר זנדברג: אתה פספסת את כל ההתנגדות לשדה דב.
<יעל דורי: להבדיל בין תכניות קיימות ומאושרות, שאפשר להכניס אליהן מגורים ולפגוע פגיעה מכופלת, גם בזה שגוזלים מהציבור את החוף, דוגמת חוף הכרמל וגם נותנים את זה לכאלה שידם משגת.
<יעל דורי: צריך להבדיל גם בין עירוני לבין עירוני.
דוד אמסלם: ברשותכם, אחרי כמעט שעתיים, נתחיל בהקראה.
דוד אמסלם: דרך אגב, אנחנו נקריא מספר סעיפים ואז נעשה סבב התייחסויות.
דוד אמסלם: אנחנו מקריאים 1 עד 3.
דוד אמסלם: לרשום הערות מי שרוצה.
<קריאה: אין נוסח עם הערות הייעוץ המשפטי של הוועדה?
<תומר רוזנר: הוא עדיין חוכך בדעתו.
<רוני טיסר: אני אקריא את הנוסח שעבר בקריאה ראשונה.
<רוני טיסר: "הצעת חוק התכנון והבנייה )תיקון מס' 106 והוראת שעה), התשע"ו-2016 תיקון סעיף 1 1.
<רוני טיסר: בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1865 (להלן – החוק העיקרי) בסעיף 1 – 1.
<רוני טיסר: בהגדרה "תשתיות לאומיות", במקום "וחניון" יבוא "חניון" ובסופה יבוא "ותשתית תיירות".
לאומיות" יבוא: "תשתית תיירות" – מיזם ששר התיירות הכריז עליו לפי הוראות סעיף 76ב1.
לאומיות" יבוא: תיקון סעיף 6א 2.
לאומיות" יבוא: בסעיף 6א לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בדיון בתכנית לתשתית תיירות, יבוא נציג שר התיירות במקום אחד מנציגי השרים המנויים בסעיף קטן (א)(1) עד 05), (7) עד (9) ו-(11), ובלבד שהשר שנציגו מוחלף כאמור הודיע על כך ליושב ראש הוועדה; הודיע השר כאמור, יראו את נציג שר התיירות כחבר הוועדה לתשתיות לעניין התכנית האמורה".
<תומר רוזנר: אני רוצה להסביר וגם להעיר בהקשר הזה.
<תומר רוזנר: ועדת תשתיות לאומיות היא ועדה ארצית שהוקמה בחוק התכנון והבנייה.
<תומר רוזנר: היא ועדה שבכוחה לעשות תכניות מתאר ארציות.
<תומר רוזנר: יש לה הרכב מיוחד שהוא הרכב מצומצם יחסית.
<תומר רוזנר: הוועדה הזאת כיום מוסמכת לטפל בתשתיות לאומיות ברשימה שמפורטת בחוק.
<תומר רוזנר: כאן בעצם מוצע להרחיב את הרשימה הזאת ולכלול בה תשתיות תיירות.
<תומר רוזנר: בסעיף 2 מוצע לקבוע הוראה שמתייחסת להרכב הוועדה ולקבוע הוראה שלפיה נציג שר התיירות יחליף נציג שר אחר, אם אותו נציג שר אחר יסכים לכך.
<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שההוראה הזאת היא הוראה בעייתית בכמה וכמה מובנים.
<תומר רוזנר: ראשית, אם יש צורך בנציג שר התיירות בוועדה לתשתיות לאומיות לצורך תשתיות לאומיות, ואני יוצא מתוך הנחה שיש צורך כזה, אני לא חושב ששר התיירות צריך לחזר כעני בפתח אחרי שרים אחרים ולבקש את הסכמתם שיחליפו את נציגיהם בנציג שלו.
<תומר רוזנר: אם צריך את נציג שר התיירות בוועדה, הוא צריך להיות נציג קבוע לצורך התכניות האלה כנציג נוסף.
<תומר רוזנר: יש תקדמים לזה בחוק התכנון והבניה, שמוסיפים נציג קבוע של משרד שבדרך-כלל לא משתתף בדיונים.
<תומר רוזנר: המבנה הזה שמוצע כאן, שהוא יחליף נציג שר אחר רק אם אותו שר אחר יסכים לכך, הוא מבנה לא נכון.
דוד אמסלם: אני מקבל את העמדה שלך, בוא נתקדם.
תמר זנדברג: אני רוצה גם להעיר על זה.
תמר זנדברג: בנוסף למה שתומר אמר, יש עוד שתי בעיות למעשה במנגנון ההוספה הזה.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה במקום איזה שר?
<תומר רוזנר: הוא קיבל את זה שתהיה תוספת בכל מקרה.
תמר זנדברג: אם כך, נשאלת השלה מה הפרופורציה שנשארת בין הנציגים השונים בוועדה?
תמר זנדברג: כלומר, אנחנו בעצם מוסיפים נציג ממשלה.
תמר זנדברג: לא סתם נציג ממשלה אלא נציג ממשלה שהוא ממשרד יזמי פיתוחי עם אוריינטציה יותר יזמית.
תמר זנדברג: כמה נציגים יש בוועדה.
תמר זנדברג: כמה נציגים יש בוועדה ומה ההרכב שנשאר?
תמר זנדברג: אולי צריך להוסיף נציג של שלטון מקומי.
תמר זנדברג: אולי צריך עוד אחד כי הפרופורציה פה משתנה.
תמר זנדברג: הוות"ל היא גם כך ועדה שהיא מוטת פיתוח ומוטת ממשלה.
<אפרת דון יחיא: אני מהייעוץ המשפטי של מנהל התכנון.
<אפרת דון יחיא: אנחנו מתנגדים.
<אפרת דון יחיא: אנחנו חושבים שהצעת החוק כפי שהובאה על-ידי הממשלה מייצרת מנגנון ברור ופשוט, שמבטיח שבין נציגי הממשלה תהיה אפשרות לשר התיירות להיות נציג בדיונים הרלוונטיים, כאשר אחד מהשרים מודיע - - -
דוד אמסלם: מי זה האחד הזה?
<אפרת דון יחיא: אחד מהשרים.
<אפרת דון יחיא: אנחנו מבקשים לא לגעת בהרכב שנקבע.
דוד אמסלם: תעני על השאלה שלי.
דוד אמסלם: מה יקרה אם נצרף עוד אחד בהקשר לאיזונים?
דוד אמסלם: מה הרכב הוועדה היום?
דוד אמסלם: מה החלוקה?
<אפרת דון יחיא: הרכב הוועדה קובע את מספר נציגי הממשלה.
דוד אמסלם: כמה נציגי ממשלה יש בוועדה?
<אפרת דון יחיא: 11 כשאחד מהם זה רמ"י.
<קריאה: מתוכם 4 או 5 הם ממשרד האוצר.
דוד אמסלם: זה עדיין ממשלה.
תמר זנדברג: במקום אוצר.
תמר זנדברג: בואו נוציא אוצר ונכניס תיירות.
<אפרת דון יחיא: 11 פלוס מתכנן הוועדה.
<אפרת דון יחיא: ההצעה שהוצעה כאן היא להוסיף עוד חבר.
<אפרת דון יחיא: אנחנו סברנו שהדרך הנכונה להתגבר על זה, זה באותו מנגנון.
דוד אמסלם: לא שאלתי מה סברתם, את זה הבנתי, אני יודע לקרוא.
<אפרת דון יחיא: אנחנו עדיין בעמדה הזאת.
<תומר רוזנר: 16.
דוד אמסלם: כמה מתוכם נציגי ממשלה על שלוחותיהם השונות?
דוד אמסלם: מי הם השלושה הנותרים?
<איתמר בן דוד: ארגון הגג של ארגוני הסביבה, ארגונים מקצועיים שלא אוישו בשנים האחרונות ונציג ציבור.
<אפרת דון יחיא: נציג שלטון מקומי.
דוד אמסלם: אפרת, אם לממשלה ממילא יש רוב עצום, אז מה זה משנה להכניס עוד אחד.
<אפרת דון יחיא: אנחנו סברנו שברוב הזה יש מספיק.
דוד אמסלם: כמה נציגים יש שם למשרד האוצר?
<אפרת דון יחיא: שניים.
<איתמר בן דוד: שניים למנהל התכנון שזה אוצר, אחד רשות מקרקעי ישראל, 5 נציגי אוצר.
תמר זנדברג: שיוציאו אוצר אחד.
דוד אמסלם: מנהל התכנון - - -
<עידית בן בסט: אנחנו מתנגדים בכל תוקף להפרה של האיזון העדין שמתקיים כרגע.
<עידית בן בסט: בואו נשים דברים על השולחן.
<עידית בן בסט: הסיבה היחידה שיש שני נציגים של משרד האוצר היא מכיוון שמנהל התכנון עבר למשרד האוצר.
תמר זנדברג: זה הוסיף עוד שני נציגים מעבר לאלה שהיו.
דוד אמסלם: תמר, לא לעזור לי, אני רוצה להתקדם בעניין הזה.
דוד אמסלם: בעיקרון, אני מקבל את העמדה של היועץ המשפטי.
דוד אמסלם: אני לא נכנס כרגע לשאלה מי ייצא ומי ייכנס.
דוד אמסלם: אני חושב שזה יותר נכון להוסיף עוד נציג אחד.
דוד אמסלם: ממילא אין פה שום איזון.
דוד אמסלם: הפרופורציות הן חריגות.
<איתמר בן דוד: למה להרחיב עוד יותר, הוועדה לא דמוקרטית.
תמר זנדברג: אבל עכשיו במקום 16 ש-11 מהם הם ממשלה, יהיה לך 17 שמהם 12 ממשלה.
דוד אמסלם: זה הכיוון שאני מבקש ללכת אליו.
תמר זנדברג: בואו נוסיף עוד נציג לרשות המקומית.
דוד אמסלם: אני עדיין לעניין הזה.
דוד אמסלם: שרה, אני לא רואה את שר התיירות בא לוועדה ושואל מי קם ועונים לו: לא אני ואז הוא מתחיל להסתובב.
דוד אמסלם: זה לא נשמע לי הגיוני.
<שרון מאיר: למנות ממלא מקום קבוע ששר התיירות יחליף אותו.
דוד אמסלם: אם זה הסידור, לי אין בעיה שאתם תחליטו מי זה הבן אדם שבאופן אוטומטי נפלט מהרשימה כשמדובר בתיירות.
תמר זנדברג: אבל מי זה?
דוד אמסלם: הם יחליטו.
תמר זנדברג: שלא יוציאו את נציג הגנת הסביבה.
<קריאה: אמרו ממשלה.
תמר זנדברג: אבל מי?
דוד אמסלם: אני חייב לצאת.
דוד אמסלם: ימשיך את הדיון חבר הכנסת אורי מקלב.
דוד אמסלם: בגדול, אתם תשבו, תסגרו את הפינה הזאת.
דוד אמסלם: תביאו איזו הצעה.
דוד אמסלם: אני מקבל את מה שאת אומרת אבל בגדול אנחנו רוצים שברגע שמדובר על תשתית תיירותית, הנציג של משרד התיירות נכנס פנימה ואתם תחליטו מי יוצא ממשרדי הממשלה.
דוד אמסלם: זה לא שהם יסתדרו ביניהם, זה לא מתקבל.
<אפרת דון יחיא: אפשר לקבוע שהדיון בתכנית כאמור לא ייחל עד שלא נקבע הנציג.
דוד אמסלם: זה לא.
דוד אמסלם: אני מניח שכנראה לא ייבנה אף מלון, רק בגלל זה.
דוד אמסלם: אני מצטער, אני חייב לצאת לשנייה.
דוד אמסלם: חבר הכנסת מקלב יחליף אותי.
<ערן פייטלסון: אני מבקש להתייחס להרכב.
<ערן פייטלסון: צריכים לזכות שרוב הפרויקטים של הוות"ל הם במרחב הבינעירוני, בין אם זה על גז ובין בדרכים.
<ערן פייטלסון: צריך לזכור שהוות"ל הוקמה עבור תשתיות שהן כולן במרחב הבינעירוני מחוץ למרקם העירוני, כי מדובר על גז, על כבישים, שדות תעופה, נמלי ים וכדומה.
<ערן פייטלסון: פה אנחנו מדברים על בינוי בתוך המרקם העירוני ולכן מערך האיזונים צריך להיות שונה.
<ערן פייטלסון: במועצה הארצית, למשל, לשלטון המקומי יש שליש.
<ערן פייטלסון: בוות"ל, מאחר והנושא היה מחוץ לערים אז השלטון המקומי בסך הכול מיוצג על-ידי נציג אחד.
<ערן פייטלסון: אם אנחנו עכשיו מכניסים את הוות"ל לעיסוק בתוך המרקם העירוני ברמת המיקרו, אז צריכים ייצוג הולם גם לשלטון המקומי, קרי, שליש מהחברים שיהיו נוכחים בדיון בנושאים הללו של התיירות.
<ערן פייטלסון: צריכים ששליש יהיו מהשלטון המקומי, כמו במועצה הארצית, כי זה מה שסביר כאשר אנחנו נכנסים לדיונים ברמה של מיקרו וכאשר אנחנו מדברים על סוג הנושאים שיידונו בתחום התיירותי.
אורי מקלב: צריך להבין שיש לזה השפעות על הדברים המקומיים.
אורי מקלב: גם אם הוות"לים נמצאים בחוץ, יש לזה השפעות מאוד מאוד מכריעות על השלטון המקומי.
אורי מקלב: עם כל זאת, זה ההרכב שנקבע.
אורי מקלב: ראו את זה כדבר מאוזן וזה לא מייתר את הוועדה המקומית העצמאית שתדון בהמשך בעניין הזה.
<ערן פייטלסון: אבל בחלק גדול מהערים הן לא עצמאיות ודווקא בערים תיירותיות כמו ירושלים ואילת.
אורי מקלב: אתה אומר דבר שהוא הגיוני.
<תומר רוזנר: אני אציין לנציגת משרד האוצר שאך לפני חודשים אחדים בא משרד האוצר ובקלות רבה הוסיף נציג של משרד האוצר לוות"ל.
<תומר רוזנר: בלי שום ביסוס, בלי שום חרדה להרכב העדין והמאוזן, במקום 15 ל-16, בלי שום בעיה.
<אפרת דון יחיא: במקביל הוסף נציג נוסף.
<תומר רוזנר: לא ידוע לי שהוסף נציג נוסף.
<תומר רוזנר: היה נציג של משרד הפנים והוא נשאר.
אורי מקלב: ההצעה להוסיף עוד אחד בדיונים בנושא תיירות הועלתה כאן כהצעת פשרה?
<תומר רוזנר: לא, הם מתנגדים לזה.
אורי מקלב: אז מה הצעת הפשרה היא שאחד השרים יחליף אותו כשיהיה מדובר בתיירות.
תמר זנדברג: רק שיהיה ברור שאנחנו מצפים לתשובה שלהם לפני שאנחנו - - -
תמר זנדברג: אם כך, אני רוצה להסתייג.
תמר זנדברג: קודם כל שיגידו איזה שר.
אורי מקלב: עכשיו הם צריכים להגיד איזה שר?
<תומר רוזנר: עד סוף הדיון.
<תומר רוזנר: שייקבע מראש את איזה שר הוא מחליף.
תמר זנדברג: אני רק רוצה להסביר למה חשוב איזה שר, לא רק לצורך הוודאות אלא גם לצורך האיזונים.
תמר זנדברג: שלא יהיה במקום השר להגנת הסביבה.
תמר זנדברג: שיהיה במקום שר התשתיות, משהו מהסוג הזה שזה תשתיתי.
תמר זנדברג: אם הפתרון שילכו עליו יהיה בדמות הוספה, אני רוצה לרשום כהסתייגות, אם זה לא מקובל על הוועדה, להוסיף בנוסף עוד נציג של השלטון המקומי, שיגדיל את ההרכב בעוד אחד כדי לשמור על האיזון.
תמר זנדברג: זה בהמשך להערה של ערן פייטלזון בעניין השלטון המקומי וגם כדי לשמור על האיזון בוועדה.
תמר זנדברג: זאת ועדה שהיא מוטת ממשלה גם כך ואנחנו מוסיפים לה עוד נציג אז כדאי לאזן.
תמר זנדברג: לייעוץ המשפטי, כל ההסתייגויות שלי הן בשם סיעת מר"צ.
<תומר רוזנר: לא לשכוח חתימות.
<איתמר בן דוד: אני מהחברה להגנת הטבע.
<איתמר בן דוד: אני רוצה להתייחס למשהו אחר שהוקרא וזה נושא הכרזת שר התיירות.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על סעיף 2.
איל בן ראובן: מה שהקראתם זה לגבי איך תכנית נכנסת למסלול בהכרזת שר התיירות.
איל בן ראובן: זה היה בסעיף 1.2.
<תומר רוזנר: המקום הוא בסעיף 4, שמגדיר בצורה מפורטת איך השר מכריז ומה הוא עושה.
<רוני טיסר: "תיקון סעיף 76ב.
<רוני טיסר: בסעיף 76ב(ג) לחוק העיקרי, אחרי "תכנון או הקמה של התשתית הלאומית" יבוא "בעל קרקע או בעל עניין בקרקע שהוסמך בידי שר התיירות לעניין תכנית לתשתית תיירות לפי סעיף 76ב1(ד).
<תומר רוזנר: בסעיף הזה יש קושי מסוים.
<תומר רוזנר: הוא לא קושי משמעותי אבל הוא קושי שצריך לעמוד עליו.
<תומר רוזנר: המשמעות היא שאפשר יהיה להסמיך בעלי קרקעות פרטיים להגיש תכניות לוועדה לתשתיות לאומיות.
<תומר רוזנר: כפי שנאמר פה על-ידי אחד המעירים קודם, אכן זה הוא תקדים.
<תומר רוזנר: עד כה לפחות, היתה התנגדות גורפת ועקבית שלמשרד המשפטים לכלול יזמים פרטיים בוועדות התכנון המיוחדות כמו הוות"ל, הוותמ"ל, הווד"ל.
יריב לוין: לשאלתו של זוהיר, נכנעתי בקרבות טקטיים כדי להשיג את הערכים האסטרטגיים.
תמר זנדברג: ויתרת על העניין של היזמים הפרטיים?
<תומר רוזנר: לא, להיפך, הוא רצה את זה.
יריב לוין: הסכמתי לכל מיני דברים שזה לא צודק ואני גם חושב כמוהו שהיו צריכים להישאר.
<תומר רוזנר: יחד עם זאת, אפשר לראות בהוספה הזאת, הוספה שהיא שונה מהתוספות האחרות ומהמקרים האחרים וזאת משני טעמים.
<תומר רוזנר: ראשית, גם כיום, ממילא, הממשלה יכולה להסמיך כל גוף שהיא רוצה להגיש תכניות, כך שזה לא חידוש גדול.
<תומר רוזנר: שנית, גם לגבי תשתיות אחרות נקבע שבעלי רישיונות, מי שמקבל רישיון לאותה תשתית, יכול להגיש את התכניות.
<תומר רוזנר: לכן יש פה קושי אבל הוא קושי שהוא לא גדול.
<תומר רוזנר: אולי כדאי לשמוע את עמדת משרד המשפטים בעניין הזה כדי להסיר כל חשש לקושי.
אורי מקלב: מגדירים קצת אחרת את הנושא של המלונות.
אורי מקלב: זה כמו אחד שזכה במכרז או ברישיון למשהו.
אורי מקלב: בעצם זה רישיון להקמת מלונות.
<כרמית יוליס: אני ממשרד המשפטים.
<כרמית יוליס: כפי שאדוני הציג, הכוונה בהצעה הזאת היא למעשה לעשות את האנלוגיה להליך כפי שהוא מתקיים בוות"ל.
<כרמית יוליס: כמו שכולנו יודעים, הוות"ל היום מתכננת פרויקטים לתשתיות ואז יש באמת את ההליך של לקבל רישיון מאת שר התשתיות.
<כרמית יוליס: כעת אנחנו מדברים על פונקציה אחרת, על שר התיירות.
<כרמית יוליס: זה גם טעון הליך של הסמכה.
<כרמית יוליס: זה בעצם האישור שמתקבל מאת הממשלה והשר הרלוונטי לעניין הזה כדי שהפרויקט הזה יוכל להיכנס למסלול של הוות"ל.
<כרמית יוליס: אנחנו לא רואים בזה פריצה של אמירות קודמות שלנו ולא של הקונספט של החוק.
<כרמית יוליס: זה למעשה הלימה לרוח החוק וקביעת המסלול האנלוגי ביחס לפרויקט לתשתיות.
<אפרת דון יחיא: הסיוג שזה בעל עניין או בעל קרקע רק מוסיפה על זה.
<אפרת דון יחיא: הסייג מבטיח שלא יינתן אותו רישיון אלא אם כן יש זיקה לאותו בעל רישיון ביחס לקרקע.
<אפרת דון יחיא: זה בא כסייג ולא להוסיף.
דב חנין: למה לקרוא לזה ועדת תשתיות ולא וועדה לעניין כל מיני דברים?
יריב לוין: אל תיתן לנו רעיונות.
<איתמר בן דוד: צריך לזכור שלפני שנה וחצי תשתיות לאומיות לא צריכות יותר הכרזה.
<איתמר בן דוד: פה מכניסים תחום חדש וחוזרים לנושא ההכרזה.
<איתמר בן דוד: אני חושב שמה ששמענו פה על בעל רישיון לא תואם את הנושא הזה של תיירות.
<איתמר בן דוד: איך אפשר להשוות גוף כמו נת"ע, נתיבי ישראל, רכבת ישראל למישהו שזכה במכרז של רשות מקרקעי ישראל ויש לו קרקע לאורך חוף אחד הימים שלנו.
<איתמר בן דוד: אני חושב שבהיבט הזה זה בעייתי.
<איתמר בן דוד: ההערה הכללית שלנו לגבי הסעיף הזה זה שהקריטריונים להכרזת שר החקלאות והחיבור הזה בין החלטה של גורם פוליטי לבין יזמים פרטיים - - -
אורי מקלב: שר החקלאות או שר התיירות?
<איתמר בן דוד: שר התיירות, סליחה.
אורי מקלב: הכרזה זה דבר טוב או לא?
<איתמר בן דוד: כמו שמנוסח החוק, ההכרזה היא כללית מידי ואין פה אמות מידה.
<איתמר בן דוד: החוק צריך לציין אמות מידה איזה סוג תכניות הן בעלות כזה משקל שנכון להכניס אותן.
<איתמר בן דוד: אני מתייחס לזה גם בסעיפים נוספים.
<איתמר בן דוד: 25 יחידות אכסון, זה לא נראה לנו דבר שדורש - - -
אורי מקלב: את זה תשאיר לסעיף 4.
<איתמר בן דוד: אולי ועדת הפנים של הכנסת או אולי חוות דעת מנהלת מנהל התכנון כמו בתכניות ותמ"לים, זה יהיה איזה ניתוח איזה תמ"אות זה גובר עליהן?
<איתמר בן דוד: איזה מערך?
<איתמר בן דוד: צריך איזה מידע כללי כי אנחנו פותחים ועדה עם נושא מסוים עם יזמות מסוג אחר בלי קריטריונים.
אורי מקלב: תרחיב על זה בסעיף 4.
<ערן פייטלסון: את זה אני אגיד על דעת עצמי.
אורי מקלב: ידע אישי.
<ערן פייטלסון: לא.
<ערן פייטלסון: בתור פרופסור באוניברסיטה העברית שעוסק בענייני תכנון.
יריב לוין: מפאת כבודך אני לא אקריא את המסרונים שאני מקבל פה מחיים ביבס.
תמר זנדברג: הוא מן המומחים בעלי שם בארץ בתחום התכנון.
יריב לוין: על דעת עצמו הוא יכול להגיד הכול, אין בעיה.
תמר זנדברג: את זה הוא אומר על דעת עצמו אבל עשה טוב השלטון המקומי ששכר את שירותיו.
<ערן פייטלסון: כרגע אני רוצה לומר אמירה על דעתי כמי שעוסק בנושא.
<ערן פייטלסון: אני מבקש שתשימו לב, מדובר פה על בעל קרקע.
<ערן פייטלסון: בעל קרקע זה לא מי שזכה במכרז, זאת לא חברה שקיבלה הסמכה, זה משהו אחר, משום שסדר הדברים שמתנהל בהרבה מקרים הוא הפוך.
<ערן פייטלסון: זה לא שמשרד התיירות מתוך תכנית אב החליט שבמקום מסוים דרוש, הוציא מכרז וזכה מי שזכה ועכשיו הוא רק נותן לו להיות המתפעל שלו.
<ערן פייטלסון: בעל הקרקע הוא בעל הקרקע כי זאת הקרקע בבעלותו.
<ערן פייטלסון: הוא בא למשרד התיירות והוא יוזם ואז משרד התיירות נכנס בנעליו.