GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חיים אמיגה: פסק דין של נאשם שהודה הואשמו כמה נאשמים בכתב אישום אחד, חלקם הודו בעובדות שיש בהן כדי הרשעתם, וחלקם לא הודו, לא יגזור בית הדין למשמעת את דינם של הנאשמים שהודו לפני שהסתיים בירור של הנאשמים שלא הודו.
<חיים אמיגה: אולם בנסיבות מיוחדות שיירשמו רשאי בית הדין למשמעת לגזור דינו של נאשם שהודה לפני סיום משפטם של אחרים.
<חיים אמיגה: על אף האמור בתקנת משנה (א), נאשם שהודה והתובע או הסניגור מודיעים שהוא ייקרא להעיד במשפטם של יתר הנאשמים, לא יעיד אלא לאחר שנגזר דינו.
<חיים אמיגה: סימן ג': בירור האשמה פרשת התביעה לא הודה הנאשם בעובדות שיש בהן כדי להרשיעו באישום או באחד האישומים שבכתב האישום או שהודה ובית הדין למשמעת לא קיבל את הודאתו, תביא התביעה בפני בית הדין למשמעת את ראיותיה לעובדות שלא נתקבלו לגבי ההודאה.
<חיים אמיגה: סיום פרשת התביעה סיים התובע להביא את ראיותיו, יודיע שפרשת התביעה הסתיימה.
<חיים אמיגה: זיכוי בשל היעדר הוכחה לכאורה נסתיימה פרשת התביעה ולא הוכחה אשמה אף לכאורה, יזכה בית הדין למשמעת את הנאשם בין על פי טענת הנאשם ובין ביוזמתו לאחר שנתן להשמיע את דברו בעניין.
<חיים אמיגה: פרשת ההגנה לא זוכה נאשם לפי תקנה 63, רשאי הוא להביא לפני בית הדין למשמעת את ראיות ההגנה.
<חיים אמיגה: סדר הפתיחה להבאת ראיות של נאשמים אחדים נאשמו כמה נאשמים בכתב אישום אחד, יביאו ראיותיהם לפי הסדר שהם רשומים בכתב האישום והכול אם לא הורה בית הדין למשמעת לבקשת בעל דין על סדר אחר.
<חיים אמיגה: נאשם כעד הגנה הנאשם רשאי לנהוג באחת מאלה: להעיד כעד הגנה ואז עשוי להיחקר חקירה שכנגד.
<חיים אמיגה: להימנע מלהעיד.
<חיים אמיגה: בית הדין למשמעת יסביר לנאשם כי הוא רשאי לנהוג כאמור בתקנת משנה (א) ואת תוצאת הימנעותו מלהעיד כאמור בסעיף 110(כא) לפקודה.
<חיים אמיגה: סדר העדת הנאשם נאשם שבחר להעיד, יעיד בתחילת ראיותיה של ההגנה אולם רשאי בית הדין למשמעת לבקשתו להתיר לו להעיד בשלב אחר של פרשת ההגנה.
<חיים אמיגה: סייג לחקירת נאשם נאשם לא יישאל בחקירה שכנגד שלו בעניין הנוגע להרשעותיו הקודמות זולת אם העיד על אופיו ...
<חיים אמיגה: אחרת לכך, בין בראיותיו ובין בחקירה שכנגד של עדי התביעה.
<חיים אמיגה: סיום פרשת ההגנה סיים הנאשם להביא את ראיותיו, יודיע שפרשת ההגנה הסתיימה.
<חיים אמיגה: ראיות נוספות מטעם התובע בית הדין למשמעת רשאי להרשות לתובע להביא ראיות, לסתור טענות העולות מראיות ההגנה ואשר התובע לא יכול היה לצפותן מראש או להוכיח עובדות שנאשם חזר בו מהודאתו בין לאחר סיום פרשת התביעה.
<חיים אמיגה: הביא התובע ראיות נוספות, רשאי הנאשם להביא ראיות לסתור אותן.
<חיים אמיגה: ראיות מטעם בית הדין למשמעת וסתירתן סיימו בעלי דין את הבאת ראיותיהם, רשאי בית הדין למשמעת, אם ראה צורך בכך, להורות על הזמנת עד אף אם כבר נשמעה עדותו בפני בית הדין ועל הבאת ראיות אחרות, בין לבקשת בעלי דין ובין מיוזמת בית הדין למשמעת.
<חיים אמיגה: הובאו ראיות לפי תקנת משנה (א), רשאים בעלי הדין ברשות בית הדין להביא ראיות לסתור אותן.
<חיים אמיגה: סיכומים בתום הבאת הראיות ומשנתקבלה הודאה בעובדות ולא הובאו ראיות, רשאים התובע ואחריו הנאשם להשמיע סיכומים לעניין האשמה.
<חיים אמיגה: בית הדין למשמעת רשאי להורות לבעלי הדין שסיכומיהם כולם או מקצתם יוגשו לו בכתב לפי סדר ובמועדים שיקבע בית הדין למשמעת.
<דן שני: כאן הגענו לאיזו הסכמה כדי שלא תיגרע לחלוטין הזכות של צד לטעון בעל פה.
<דן שני: במיוחד זה רלוונטי לנאשמים לא מיוצגים שהיכולת שלהם להתבטא בכתב עלולה להיות פחות טובה מהיכולת שלהם להתבטא בעל פה.
<דן שני: הניסוח שהצענו הוא: "ובלבד שלא תיגרע לחלוטין זכותו של צד לסכם בעל פה אם עמד על כך".
<דן שני: האיזון, " בית הדין יקצוב את משך הזמן לטיעון" וזה על מנת למנוע מצב שעורך הדין למשל יעמוד ויכתיב סיכומים שעות על גבי שעות.
זוהיר בהלול: אם הכנסת מעניקה אפשרות לחברי הכנסת לנאום בפיליבסטר, אז מה הבעיה שהסניגור גם הוא ינאם עד אין קץ?
דוד אמסלם: גם כאן לכל אחד יש זמן מוגבל, לפעמים של עשר דקות במקסימום.
<חיים אמיגה: סדר חקירת הדין פרט לנאשם שטרם העיד, לא יהיה נוכח בגביית עדותו של עד אחר אולם עד ששמע עדות של עד אחר, אינו נפסל לעדות בשל כך בלבד.
<חיים אמיגה: בית הדין למשמעת יזהיר את העד לפני גביית עדותו ויחולו הסעיפים 4 ו-5 לחוק לתיקון דיני הראיות, אזהרת עדים וביטול שבועה, התשמ"ם-1980.
<חיים אמיגה: עד ייחקר תחילה בידי בעל הדין שביקש את שמיעת עדותו, אחריו רשאי בעל דין שכנגד לחקור את העד בחקירה נגדית ואחריו רשאי בעל דין שביקש את שמיעת עד לחזור ולחוקרו חקירה חוזרת.
<חיים אמיגה: סיימו בעלי הדין חקירתם, רשאי בית הדין למשמעת לחקור את העד ורשאי הוא לשאול עד שאלה גם במהלך חקירתו בידי בעלי הדין להבהרת עניין שהתעורר בה.
<חיים אמיגה: חקר בית הדין למשמעת עד, רשאים בעלי הדין לחקור את העד חקירה נוספת להבהרת עניין שנתעורר בחקירתו של בית הדין למשמעת.
<חיים אמיגה: נאשמו כמה נאשמים בכתב אישום אחד ולא הורה בית הדין למשמעת לבקשת בעל דין על סדר אחר, יהיה סדר חקירת העדים כמפורט להלן: היה עד תביעה, יחקרו הנאשמים חקירה שכנגד לפי הסדר שהם רשומים בכתב האישום.
<חיים אמיגה: היה עד עד ההגנה, יחקרו חקירה ראשית תחילה הנאשם שביקש שמיעת עדותו ואחר כך יתר הנאשמים לפי הסדר שהם רשומים בכתב האישום וחקירה חוזרת בהיפוך הסדר האמור.
<חיים אמיגה: לא קרא התובע לעד שצוין כעד תביעה בכתב האישום והנאשם קרא לעד להעיד, רשאי בית הדין למשמעת להתיר לנאשם לחקור את העד בחקירה ראשית כאילו הייתה חקירה שכנגד ולקבוע את סדר חקירתו בידי בעלי דין האחרים.
<חיים אמיגה: חקירה הוגנת לא ירשה בית הדין למשמעת חקירת עד אשר לדעת בית הדין אינה נוגעת לנושא הדיון, אינה ראויה או אינה הוגנת ובפרט לא ירשה בית הדין למשמעת חקירה שיש בה משום עלבון, פגיעה בכבודו של אדם, הפחדה או הטעיה.
<חיים אמיגה: עד עוין קבע בית הדין למשמעת כי עד שקרא לו בעל דין הוא עד עוין לאותו בעל דין, בין מפני שמסר בבית הדין למשמעת עדות שסותרת את עדותו בחקירה ובין מטעם אחר, רשאי הוא להתיר לבעל הדין לחקור את העד בחקירה ראשית כאילו הייתה חקירה שכנגד...
<חיים אמיגה: סדר חקירתו בידי בעלי דין אחרים.
<חיים אמיגה: זכות חקירה שכנגד במקרים מסוימים היה לבית הדין למשמעת יסוד להניח כי עד שזימן אחד הנאשמים יעיד לרעת נאשם אחר, רשאי הוא להרשות לנאשם האחר, אם לא חקר את עד החקירה הראשית, לחוקרו חקירה שכנגד לפני התובע.
<חיים אמיגה: עד מטעם בית הדין למשמעת נקרא עד להעיד מיוזמת בית הדין למשמעת, ייתן בית הדין למשמעת לבעלי הדין הזדמנות לחוקרו חקירה שכנגד בסדר שיקבע.
<חיים אמיגה: סמכות לסרב להזמנת עד בית הדין למשמעת רשאי לס לבקש להזמין עד אם הוא סבור שעדותו אינה נוגעת לעניין של הנדון או שתוכן עדותו ניתן להוכחה בדרך אחרת או אם ראה שאין בה צורך או שנתבקשה למטרה שאיננה גילוי האמת.
<חיים אמיגה: סימן ד': פסק הדין הכרעת הדין בתום בירור האשמה יחליט בית הדין למשמעת בהחלטה מנומקת בכתב (להלן – הכרעת הדין) על זיכוי הנאשם או אם מצא אותו אשם, על הרשעתו.
<חיים אמיגה: שופטי מוטב בית הדין למשמעת יקראו את הכרעת הדין ונימוקיה בפומבי, יחתמו עליה וירשמו בתאריך הקריאה.
<חיים אמיגה: בית הדין למשמעת רשאי, במקום לקרוא את הכרעת הדין, למסור לנאשם העתק ממנה ולהודיע בפומבי אם מצא את הנאשם אשם או זכאי.
<חיים אמיגה: זיכה בית המשפט את הנאשם, יודיע את דבר הזיכוי בתחילה.
<חיים אמיגה: על אף האמור בתקנת משנה (א), אם הודיע בית הדין למשמעת על זיכוי נאשם, רשאי הוא – לפרט נימוקיו מיד או בתום שלושים ימים מיום ההודעה.
<חיים אמיגה: לקרוא את הנימוקים בפומבי או בהסכמת בעלי הדין להמציאם בכתב תוך שלושים ימים לאחר קריאת פסק הדין.
<חיים אמיגה: סדר הבאת הראיות וסיכום לעניין העונש הורשע הנאשם, יביא התובע ראיותיו לעניין העונש תחילה.
<חיים אמיגה: סיים התובע הבאת ראיותיו לעונש או שלא הביא ראיות כאלה, רשאי הנאשם להביא ראיותיו לעניין העונש.
<חיים אמיגה: הסתיימה הבאת הראיות לעניין העונש, רשאי התובע ואחריו הסניגור והנאשם להשמיע סיכומיהם לעניין העונש.
<חיים אמיגה: גזר הדין או פסק הדין בתום הטענות לעניין העונש, יגזור בית הדין למשמעת את דינו של הנאשם.
<חיים אמיגה: בית הדין למשמעת יקרא את גזר הדין בפומבי.
<חיים אמיגה: שופטי מוטב בית הדין יחתמו עליו וירשמו בו את תאריך קריאתו.
<חיים אמיגה: ניתן גזר הדין שלא בפני הנאשם, יישלח אליו עותק מפסק הדין.
<חיים אמיגה: הכרעת הדין וגזר הדין יחד מהווים את פסק הדין.
<חיים אמיגה: הסבר על זכות הערעור בתום קריאת גזר הדין, יסביר בית הדין למשמעת לנאשם את זכותו לערער על פסק הדין ויודיע לו על המועד להגשת הערעור.
<חיים אמיגה: פרק ג': בית הדין לערעורים הגשת ערעור ערעור, בין של הנאשם ובין של הנציב או מי שהסמיכו לכך, יהיה בהגשת כתב ערעור מנומק, חתום ביד המערער או בא כוחו.
<חיים אמיגה: התקופה להגשת ערעור תהיה כאמור בסעיפים 110(נ) או 110(נה) לפקודה.
<חיים אמיגה: כתב הערעור יוגש בחמישה עותקים לבית הדין לערעורים.
<חיים אמיגה: נימוקי הערעור כתב ערעור יפרט את נימוקיו ואולם אם לא ניתנו בכתב ערעור נימוקים או לא פורטו במידה מספקת, רשאי נשיא בית הדין לערעורים להורות למערער להגיש נימוקים או נימוקים מפורטים יותר במועד שיקבע.
<חיים אמיגה: לא מילא המערער אחר הוראה זו, רשאי בית הדין לערעורים בתחילת הדיון בערעור לדחות את הערעור מטעם זה בלבד.
<חיים אמיגה: המצאת העתק למשיב העתק מהודעת הערעור ונימוקיו כאמור יומצאו למשיב.
<חיים אמיגה: היה המשיב הנציב, יומצא העתק לראש מינהל משאבי אנוש בנציבות שירות בתי הסוהר.
<חיים אמיגה: תיקון הודעת ערעור רשאי בכל שלב של הערעור לתקן את הודעת הערעור או נימוקיה ברשות בית הדין לערעורים.
<חיים אמיגה: איחוד ערעורים ערעורים על פסק דין שהגיש יותר מבעל דין אחד, יאוחדו ויידונו כאחד אולם רשאי בית הדין לערעורים לדון בהם בנפרד.
<חיים אמיגה: העברת תיק מבית הדין למשמעת הוגש ערעור, תעביר מזכירות בית הדין למשמעת לבית הדין לערעורים תיק בית הדין למשמעת עליו הוגש הערעור.
<חיים אמיגה: בתקנות אלה, תיק בית הדין למשמעת – התיק ששימש את בית הדין בהליך שהתקיים לפניו לרבות כתב האישום, הפרוטוקול, מוצגים, הכרעת הדין, גזר הדין, בקשות שהוגשו במסגרת ההליך וההחלטות שניתנו בהם.
<חיים אמיגה: התנגדות למוטב בית הדין לערעורים בתחילת הדיון ישאל נשיא בית הדין לערעורים אם יש התנגדות למוטב בית הדין לערעורים.
<חיים אמיגה: ביקש בעל דין לפסול שופט ובית הדין לערעורים קיבל את בקשתו, יושהה הדיון עד למינוי שופט אחר.
<חיים אמיגה: נדחתה בקשת בעל דין לפסול שופט, יודיע בית הדין לערעורים לבעל דין את הדחייה וכן יודיע לו על זכותו להגיש ערר על הדחייה לפני נשיא בית הדין לערעורים שמינה הנציב לעניין זה.
<חיים אמיגה: בתקנה זו – הנשיא שמונה.
<חיים אמיגה: ביקש בעל דין להגיש ערר על דחייה כאמור בתקנת משנה (ב), יושהה המשך הדיון עד להכרעת הנשיא שמונה.
<חיים אמיגה: המערער יגיש את הערעור בהודעה מנומקת בכתב תוך 24 שעות.
<חיים אמיגה: החליט הנשיא שמונה לקבל את הערר, ימונה שופט אחר.
<חיים אמיגה: סדר הטענות בערעור בערעור יטען תחילה המערער ואחריו המשיב ואחריו רשאי המערער לטעון בתשובה לטענות המשיב.
<חיים אמיגה: באיחוד ערעורים, יטען תחילה הנאשם זולת אם הורה בית דין לערעורים על דרך אחרת.
<חיים אמיגה: באיחוד ערעורים של נאשמים אחדים, יקבע בית הדין לערעורים את סדר הטענות בהם.
<חיים אמיגה: יכול בית הדין לערעורים להתיר לכל אחד מבעלי הדין להוסיף לטעון ולהשיב על טענות בעל דין אחר.
<חיים אמיגה: נתבקש בית הדין לערעורים להחליט בעניינו של נאשם, רשאים סניגורו ואחריו הנאשם לטעון אחרונים לפני סיום הדיון.
<חיים אמיגה: גביית ראיות בית הדין לערעורים רשאי, אם היה סבור כי הדיון דרוש לעשיית צדק, לגבות ראיות או להורות לערכאה הקודמת לגבות ראיות שיורה.
<חיים אמיגה: שינוי במסקנות בית הדין לערעורים יסיק מחומר הראיות שהיה לפני ערכאה קודמת ולפני מסקנות שונות משהסיקה ערכאה קודמת או לקבוע כי אין בו יסוד למסקנותיה.
<חיים אמיגה: ראיות במשפט שהוחזר הוחזר המשפט לערכאה קודמת, רשאית היא בכפוף להוראות בית הדין לערעורים להיזקק לראיות שגבתה לכתחילה בלי לגבותן שנית.
<חיים אמיגה: הפרוטוקול, ראיה לכאורה פרוטוקול בית הדין למשמעת ישמש ראיה לכאורה במהלך הדיון אולם בערעור באותו עניין אין לטעון נגד דיוקו של הפרוטוקול ואין להביא ראיות לטעות בו אלא ברשות בית הדין לערעורים.
<חיים אמיגה: תחילת ערעור על אף טענה שהתקבלה בית הדין לערעורים רשאי לדחות ערעור אף אם קיבל טענה שנטענה אם היה סבור כי לא נגרם עיוות דין.
<חיים אמיגה: קריאת פסק הדין בערעור פסק הדין ייחתם בידי שופטי מוטב בית הדין לערעורים וייקרא בפני הנאשם או יומצא לו העתק ממנו כפי שיקבע בית הדין לערעורים.
<חיים אמיגה: זיכה בית הדין לערעורים את הנאשם, יודיע על זיכויו בתחילת פסק דינו ורשאי הוא – לפרט את הנימוקים מיד או בתוך שלושים ימים מיום קריאתו.
<חיים אמיגה: לקרוא את הנימוקים בפומבי או בהסכמת בעלי הדין להמציאם להם בכתב בתוך שלושים ימים לאחר קריאת פסק הדין.
<חיים אמיגה: פרק ד': שכר והוצאות הדין ונציגי ציבור שכר והוצאות הדין בתקנה זו – בית הדין – בית הדין למשמעת או בית הדין לערעורים או דן יחיד לפי העניין.
<חיים אמיגה: שכר – שכר בטלה, שכר מומחה או שכר רופא לפי העניין.
<חיים אמיגה: עד שאינו סוהר שיתייצב להעיד בפני בית הדין, רשאי בית הדין להורות שישולמו לו דמי נסיעות הלוך וחזור מהמקום ממנו הגיע עד למקום שבו התקיים הדיון וגם שכר ודמי לינה כפי שייראה בעיני בית הדין ובלבד שהתשלום לא יעלה על התשלום הקבוע לשכר עדים בתקנה 10, תקנות סדר הדין הפלילי, התשנ"ד-1974 (להלן – תקנות סדר הדין הפלילי).
<חיים אמיגה: שכר נציגי ציבור שכר השתתפות נציג ציבור בבית הדין למשמעת ובבית הדין לערעורים יהיה כאמור בתקנה 1 לתקנות בית הדין לעבודה, תשלום לנציגי ציבור, התשל"ח-1978.
דוד אמסלם: בבית הדין, מה ההרכב?
דוד אמסלם: יש שם נציגים אזרחיים?
<חיים אמיגה: בבית הדין למשמעת, כן, תלוי בעבירה.
<חיים אמיגה: יש עבירות שיש בהן חומרה מסוימת כמו למשל שימוש בכוח.
<איתן כהן: בעבירות רגילות, לא.
<חיים אמיגה: בתיקון חקיקה של חוק המשטרה שנמצא על שולחנו של אדוני, אנחנו מרחיבים שם את האפשרות.
<חיים אמיגה: פרק ה': הוראות שונות המצאת מסמכים מסמך שיש להמציאו לבעל דין או לעד לפי הפקודה או לפי תקנות אלה, תהיה המצאתו באחת מאלה: מסירה לידו ובאלה מוצאו במקום מגוריו ומקום עסקו, לידי בן משפחתו הגר עמו ונראה שמלאו לו 18 שנים, בתאגיד וחבר בני אדם, למסירה במשרדו הרשום או לידי אדם המורשה לייצגו.
<חיים אמיגה: במשלוח מכתב רשום לפי מענו של אדם, התאגיד או חבר בני אדם, עם אישור מסירה.
<חיים אמיגה: בית הדין רשאי לראות תאריך שבאישור מסירה כתאריך המצאה.
<חיים אמיגה: מסירת מסמך לידי הסניגור, מסירתו במשרד הסניגור לידי פקידו וכן משלוח מכתב רשום עם אישור מסירה לפי מען משרדו, כמוה כהמצאה לנאשם, זולת אם הודיע הסניגור לבית הדין בתוך חמישה ימים ממועד המסירה כי אין ביכולתו להביא את המסמך לידיעת הנאשם.
<חיים אמיגה: ראה בית הדין כי ההמצאה לפי סעיף זה לא בוצעה עקב סירוב לקבל את המסמך או המכתב או לחתום על אישור המסירה, רשאי בית הדין לראות את המסמך כאילו הומצא כדין.
<חיים אמיגה: ראה בית הדין שאי אפשר להמציא את המסמך כאמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), רשאי הוא להורות על המצאתו בדרך אחרת שיורה.
<חיים אמיגה: הגשת ערעור על הטלת קנס המבקש לערער על החלטת בית הדין למשמעת על הטלת קנס בגין ביזיון בית הדין למשמעת, יגיש את הערעור לבית הדין לערעורים בהודעה מנומקת בכתב תוך 15 ימים מיום קבלת ההחלטה.
<חיים אמיגה: טפסים מודפסים של פרסומים של שירות בתי הסוהר טופס מודפס של פקודות נציבות שירות בתי הסוהר וכל טופס מודפס של פרסום אחר של הנציב או של שירות בתי הסוהר שאישר הנציב כפרסום רשמי לעניין תקנות אלה, מכילים פקודה, צו, הוראה, נוהל או מינוי, ישמשו ראיה על נתינתם ולתוכנם.
<חיים אמיגה: מסמכים ופלטי מחשב של שירות בתי הסוהר כראיה 102, מסמך הנחזה כמסמך שנחתם בידי סוהר במילוי תפקידו או פלט כהגדרתו בחוק המחשבים התשנ"ה-1995 הנערך על ידי שירות בתי הסוהר במהלך פעילותו הרגילה הכוללים פרטים בדבר הימים המפורטים יוגשו כראיה לכאורה.
<חיים אמיגה: שירות בשירות בתי הסוהר או יותר משירות כזה.
<חיים אמיגה: היחידה שעמה נמנה אדם על שירות בתי הסוהר.
<חיים אמיגה: עבירות שבהן הורשע אדם בשירותו בשירות בתי הסוהר.
<חיים אמיגה: תאריך הקבלה לשירות בתי הסוהר או השחרור ממנו.
<חיים אמיגה: דרגה או תפקיד בשירות בתי הסוהר וזמן קבלתם.
<חיים אמיגה: פרטים אישיים אחרים הנוגעים להשתייכותו של אדם לשירות בתי הסוהר.
<חיים אמיגה: שוויו הכספי של רכוש שירות בתי הסוהר.
<חיים אמיגה: ביטול תקנות בתי הסוהר, סדרי דין בדיון משמעתי התשמ"ט-1989 – בטלות.
דוד אמסלם: תודה רבה על ההקראה.
<חיים אמיגה: יש עוד את התיקון של תקנות המשטרה.
דוד אמסלם: קודם כל נצביע על התקנות האלה.
דוד אמסלם: מי בעד אישור תקנות בתי הסוהר (סדרי דין בדיון משמעתי), התשע"ה-2015?
דוד אמסלם: בעד אישור התקנות - פה אחד
דוד אמסלם: נעבור לתקנות המשטרה.
<עידו בן יצחק: במשטרה אנחנו לא מתקינים סט שלם כי את זה כבר עשינו ב-2012 אלא אנחנו מתקנים את התקנות הקיימות מ-2012.
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 3 בתקנה 3(ג) לתקנות המשטרה, סדר דין בדיון משמעתי התשע"ב-2012 (להלן – התקנות העיקריות) במקום "או שניתן" יבוא "ושניתן".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 4 בתקנה 4(א) לתקנות העיקריות, במקום "רשאי הוא או מי מטעמו לעיין" יבוא "יודיע מוסר התלונה לנאשם כי הוא או מי מטעמו רשאי לעיין".
<עידו בן יצחק: הוספת תקנה 4א אחרי תקנה 4 לתקנות העיקריות יבוא: "4א.
<עידו בן יצחק: תחילת הדיון לבקשת נאשם ידחה דן יחיד את הדיון אם ראה כי הדבר דרוש כדי לאפשר לנאשם להכין את הגנתו ולהביא ראיותיו".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 6א בתקנה 6 לתקנות העיקריות – בכותרת שוליים, המלים "בידי דן יחיד" – יימחקו.
<עידו בן יצחק: אחרי דן יחיד, יבוא "ראש מחלקת משמרת במשטרת ישראל".
<עידו בן יצחק: אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) המעשה נשוא התלונה מצוי בהליך חקירתי ובבדיקה על פי דין".
<עידו בן יצחק: (5) חוסר סמכות של הדן היחיד לדון בתלונה.
<עידו בן יצחק: (6) פגם או פסול מהותי בכתב התלונה.
<עידו בן יצחק: (7) פגם או פסול מהותי בכתב התלונה או ניהול ההליך עומדים בסתירה מהותית לעקרונות של צדק והגינות משפטית.
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 12 בתקנה 12 לתקנות העיקריות – האמור בה יסומן "א" ובמקום שישקף את כל הנאמר בה והמתרחש בדיון, יבוא "שישקף את כל הנאמר והמתרחש בו הנוגע לדיון".
<עידו בן יצחק: אחרי תקנת משנה (א) יבוא: "(ב) עותק מהפרוטוקול יימסר לנאשם בסוף הדיון".
<עידו בן יצחק: החלפת תקנה 13 במקום תקנה 13 לתקנות העיקריות יבוא: "13.
<עידו בן יצחק: פסיקת פסק לנאשם הפסק כמשמעותו בסעיף 37 לחוק (להלן – פסק) יימסר לנאשם בסוף הדיון".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 14 בתקנה 14 לתקנות העיקריות, במקום "במטה הארצי של משטרת ישראל" יבוא "במשטרת ישראל".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 16 בתקנה 16 לתקנות העיקריות, במקום "המטה הארצי של משטרת ישראל" יבוא "במשטרת ישראל".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 18 בתקנה 18 לתקנות העיקריות, במקום "יהיה לפני" יבוא "יתקיים בנוכחות" ובמקום "הדן היחיד לדחות את הערר" יבוא "הדן בערר לדון בערר או לדחותו".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 19 בתקנה 19 לתקנות העיקריות, במקום "ונוגע לדיון" יבוא "הנוגע לדיון".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 20 בתקנה 20 לתקנות העיקריות, במקום "במטה הארצי של משטרת ישראל" יבוא "במשטרת ישראל".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 21 בתקנה 21 לתקנות העיקריות, במקום פסקאות (4) ו-(5) יבוא: "(4) המאשים המפקח הכללי של משטרת ישראל (להלן – המפקח הכללי).
<עידו בן יצחק: שם הנאשם, שם משפחתו, מספרו האישי, דרגתו ויחידתו".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 30 בתקנה 30(ב) לתקנות העיקריות, במקום "אגף משאבי אנוש במטה הארצי של משטרת ישראל" יבוא "מחלקת משמעת במשטרת ישראל".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 33 בתקנה 33 לתקנות העיקריות – בתקנת משנה (ב), המלים "שאליו הוגש כתב אישום" – יימחקו.
<עידו בן יצחק: אחרי תקנת משנה (ד) יבוא: "(ה) על החלטת בית הדין למשמעת לפי תקנה זו ניתן לערור לפני בית דין לערעורים שידון בערר בשופט אחד.
<עידו בן יצחק: הערר יוגש בתוך שלושים ימים מיום שניתנה החלטת בית הדין למשמעת ואולם בית הדין למשמעת רשאי להאריך את המועד להגשת ערר מטעמים שיירשמו".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 43 בתקנה 43 לתקנות העיקריות, במקום "לתובע" יבוא "לצדדים", והמלים "וימציא לנאשם ולסניגורו הודעה בכתב עליו" – יימחקו.
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 45 בתקנה 45(א) לתקנות העיקריות, במקום "שישקף את הנאמר והמתרחש בדיון" יבוא "שישקף את כל הנאמר והמתרחש בדיון הנוגע אליו".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 46 בתקנה 46 לתקנות העיקריות, במקום "דבריהם" יבוא "טענותיהם".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 52 בתקנה 52 לתקנות העיקריות, אחרי פסקה (6) יבוא: "(7) הגשת כתב אישום או ניהול ההליך עומדים בסתירה מהותית לעקרונות של צדק והגינות משפטית".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 65 בתקנה 65(ב) לתקנות העיקריות, אחרי "ואת תוצאות הימנעותו מלהעיד" יבוא "כאמור בסעיף 29 לחוק".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 71 בתקנה 71 לתקנות עיקריות, במקום "בהסכמת בעלי דין רשאי בית הדין למשמעת להתיר" יבוא "בית הדין למשמעת רשאי להורות".
<דן שני: גם כאן אנחנו רוצים להוסיף בהקבלה למה שאמרנו קודם, "ובלבד שלא תיגרע לחלוטין זכותו של צד לסכם בעל פה אם עמד על כך.
<דן שני: בית הדין יקצוב את משך הזמן לטיעון".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 82 בתקנה 82 לתקנות העיקריות, המלים "של משטרת ישראל" – יימחקו.
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 83 בתקנה 83 לתקנות העיקריות, בסיפה, במקום "לדחות את הדיון" יבוא "לדחות את הערעור".
<עידו בן יצחק: תיקון תקנה 101 בתקנה 101 לתקנות העיקריות – בכותרת השוליים, במקום "תעודות משטרתיות" יבוא "מסמכים ופלטי מחשב של המשטרה".
<עידו בן יצחק: במקום הפתיח יבוא "מסמך הנחזה כמסמך שנחתם בידי שוטר במילוי תפקידו או פלט כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"א-1995 ואשר נערך על ידי המשטרה במהלך פעילותה הרגילה הכוללים פרטים בדבר העניינים המפורטים להלן ישמשו ראיה לכאורה".
<עידו בן יצחק: אני רק אעיר שעשינו עוד תיקון בתקנות בתי הסוהר לגבי אותה תקנה 28 של תיקון כתב האישום אותו אתה צריך להטמיע גם בתקנות המשטרה.
<עידו בן יצחק: אני מדבר על כך שהתובע מתקן את כתב האישום לפני.
<חיים אמיגה: שבית הדין יקבע מהו זמן סביר.
<עידו בן יצחק: זה צריך להיעשות באופן מקביל גם כאן.
<עידו בן יצחק: אנחנו נתקן בהתאם.
דוד אמסלם: מי בעד אישור תקנות המשטרה (סדרי דין בדיון משמעתי) (תיקון), התשע"ה-2015?
דוד אמסלם: בעד התקנות – פה אחד
דוד אמסלם: התקנות אושרו פה אחד.
דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא: מינוי נציגי ציבור להנהלת הקרן לשמירת הניקיון.
דוד אמסלם: אני אקריא לכם על מי אנחנו ממליצים ואחר זה אפתח את זה לדיון.
דוד אמסלם: "בדיון ועדת הפנים, מינוי נציגי ציבור להנהלת הקרן לשמירת הניקיון, 22.216, המועמדים העומדים לדיון, שניהם נציגי השלטון המקומי: מר גיל ליבנה – ראש מועצת שוהם מאז 2003 ועד היום.
דוד אמסלם: לפני כן עבד כ-10 שנה כעורך דין.
דוד אמסלם: בוגר תואר ראשון במשפטים ומדעי החברה באוניברסיטת בר אילן.
דוד אמסלם: משמש גם כחבר הנהלה במרכז לשלטון המקומי, יושב ראש ועדת איכות הסביבה וקיימות במרכז השלטון המקומי.
דוד אמסלם: היה חבר הנהלת הקרן לשמירת הניקיון מ-7.2.12 ועד 31.10.13.
דוד אמסלם: מוצע כעת למנותו לכהונה נוספת.
דוד אמסלם: המועמד השני, מר יחיאל זוהר ראש עיריית נתיבות מאז שנת 1989 ועד היום, למעט שנה אחת בין 1992 עד 1993, אז כיהן כ - - -ועדה קרואה.
דוד אמסלם: למעומד אין השכלה אקדמית אולם יש לו ניסיון רלוונטי רב שנים בניהול של העיר נתיבות ובדירקטוריונים של חברות רבות נוספות: החברה הכלכלית לפיתוח נתיבות, פארק תעשיות, אשכול נגב מערבי ועוד.
דוד אמסלם: המועמדים מילאו שאלוני ניגודי עניינים ואין מניעה למנותם כנציגי ציבור בהנהלת הקרן.
דוד אמסלם: שני המועמדים יצטרכו לחתום טרם המינוי על - - - ניגוד עניינים בהיותם ראשי רשויות המקבלות או העשויות לקבל תמיכות מהקרן.
דוד אמסלם: המלצת הייעוץ המשפטי לוועדה היא, המועמדים יכהנו כנציגי ציבור בהנהלת הקרן כל עוד הם מכהנים בתפקידם כראשי רשויות לכל היות במשך חמש שנים מיום מינוים".
דוד אמסלם: בעצם זאת ההודעה שלנו.
דוד אמסלם: בבקשה, מישהו רוצה להתייחס?
<תומר רוזנר: סליחה, רק לגבי המסגרת.
דוד אמסלם: המסגרת, בבקשה.
<תומר רוזנר: במסגרת חוק שמירת הניקיון הקובע את הקרן לשמירת ניקיון שאליה מועברים בעיקרון כספי היטל ההטמנה, כספים שגובה המשרד להגנת הסביבה בהתאם לחוקים סביבתיים מסוימים וכן כספים נוספים שמועברים לקרן מעת לעת מחשבון הפיקדון וחשבונות נוספים.
<תומר רוזנר: הקרן מנוהלת על פי תקנות שנחקקו בשנות ה-80 שלפיהן לקרן יש הנהלה שמורכבת מ-5 נציגי הממשלה ו-2 נציגי ציבור.
<תומר רוזנר: את נציגי הציבור ממנה השר להגנת הסביבה לפי המלצה של וועדת הפנים והגנת הסביבה.
<תומר רוזנר: כלומר, התהליך שאנחנו עוברים עכשיו הוא גיבוש ההמלצה של ועדת הפנים והגנת הסביבה לשר להגנת הסביבה, על אותם נציגים שימונו.
<תומר רוזנר: לשלמות התמונה אני אומר שעם כניסתו לתפקיד, השר להגנת הסביבה פנה לוועדה וביקש את המלצתה לגבי הנציגים.
<תומר רוזנר: הוא הציע שהנציגים יהיו נציגי השלטון המקומי בעקבות העובדה שלמעלה מ-80% מכספי הקרן מקורם בהיטל ההטמנה ברשויות המקומיות, גם רוב התמיכות שהקרן נותנת הן תמיכות לרשויות המקומיות.
<תומר רוזנר: יושב ראש הוועדה פנה למרכז השלטון המקומי ולגורמים אחרים שקשורים בנושא והתייעץ איתם לגבי המועמדים המוצגים כאן.
<תומר רוזנר: בעקבות התהליך הזה גם בוצע, כפי שנאמר, תהליך בדיקה של ניגודי עניינים, שאלון של ניגודי עניינים.
<תומר רוזנר: נעשתה בדיקה של התאמה מבחינת המשרד להגנת הסביבה עצמו, האם המועמדים האלה שיומלצו יהיו מקובלים על המשרד, כדי שלא נמליץ המלצה שמראש אנחנו יודעים שלא תתקבל – בעצם גם שם ניתן אור ירוק.
<תומר רוזנר: עכשיו הדבר נתון להחלטת חברי הוועדה על ההמלצה עצמה.
דוד אמסלם: או.
דוד אמסלם: אנחנו נתחיל בסבב.
דוד אמסלם: בבקשה חבר הכנסת זוהיר בהלול.
זוהיר בהלול: לכאורה אין רבב בשני המועמדים, אבל לי יש בעיה מכיוון שאנחנו מקבלים כגזרת דין שניים.
זוהיר בהלול: מדוע אי אפשר היה לקבל קולקציה יותר רחבה של אנשים, שמהם אולי אנחנו כוועדת הפנים, נחליט.
זוהיר בהלול: לדעתי לא ראוי ציבורית להביא לידי הוועדה רק שניים מתוך שניים.
זוהיר בהלול: כלומר, אין לנו פה הרבה ברירות ולכן הייתי מציע לקבל שהות כדי לקבל אולי עוד כמה שמות.
זוהיר בהלול: על פי הפירוט של ידידי מר רוזנר מדובר כאן בלא מעט כספים שטמונים בעניין הזה.
זוהיר בהלול: באמת צריך לקבל שהות נוספת כדי שאנחנו נהייה בטוחים, בדרגת וודאות יותר גבוהה, בבחירת הנציגים שאמורים לקבל את המינוי הזה.
תמר זנדברג: קודם כל אני רוצה להצטרף להערה של חבר הכנסת בהלול.
תמר זנדברג: הרי הוועדה היא לא חותמת גומי - - -
דוד אמסלם: דרך אגב, לא חותמת גומי, אני פתחתי את זה לדיון.
תמר זנדברג: לא, לא בהקשר הזה.
דוד אמסלם: היא פתוחה לדיון, אני אביא אותה גם להצבעה בסוף והכול יהיה בסדר.
תמר זנדברג: אני משבחת אותך היושב ראש גם על הדיון וגם על ההצבעה - - -
דוד אמסלם: מה, אנחנו חותמת גומי?
תמר זנדברג: כמובן שהדיון וההצבעה, אני לא חשבתי שאדוני היושב ראש ינהג בדרך אחרת, אבל באמת מובאים לנו כאן שני נציגים מתוך שניים, וזה ממש בלי להטיל דופי באף אחד מהם לא אישית וגם לא כנציגי השלטון המקומי.
תמר זנדברג: אני מבינה שהיה כאן הליך היוועצות ופניה אליהם, דבר שלדעתי מבורך כי בסוף כשאנחנו ממנים נציגים הם צריכים לבוא מהגוף שהוא אמון על ייצוג אותו גוף.
תמר זנדברג: העניין הוא כזה, פה מדובר על מינוי נציגי ציבור למועצה.
תמר זנדברג: מתוקף "חוק שמירת הניקיון", זה חוק מלפני 30 שנה, כמדומני משנות ה-80, משהו כזה.
תמר זנדברג: לפחות ב-10 או 15 שנה האחרונות, בעקבות חוק הייצוג שאני גאה שהגיע ממפלגתי על ידי חבר הכנסת לשעבר מוסי רז, נהוגה היום דרך שונה לגמרי בנושא ייצוג הציבור.
תמר זנדברג: בעיקר אני מדברת על ייצוג החברה האזרחית וייצוג נציגי ארגוני הסביבה בנושא כזה סביבתי, זה דבר שנכנס כבר לוועדות התכנון, זה דבר שנכנס.
תמר זנדברג: אני לא חושבת שבשנים האחרונות או באיזה גוף ציבורי, או בכל מקום שהכנסת דנה שנושא ייצוג ארגוני הסביבה והחברה האזרחית לא עלה בו.
תמר זנדברג: עכשיו יש לנו פה הזדמנות שממונים שניים.