GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זוהר לביא: בסופו של דבר כשראינו את הצעת החוק הממשלתית מלפני שנתיים, ואת הצעת החוק הפרטית עם התיקונים שהתגבשו כאן, אני רוצה לומר - ולדעתי אני מבטא לא מעט מעמדת הגורמים היושבים כאן, אני לא מדבר בשמם אבל שמעתי רכילויות כאלה - אם צריך לבחור בין שתי הצעות החוק אנחנו כחברת החשמל בוחרים בהצעת החוק הפרטית.
אמיר ילינק: יש עמדה של משרד התשתיות.
אמיר ילינק: אתה כפוף למשרד.
משה גפני: אז מה אם הוא כפוף?
משה גפני: אנחנו ועדה פלורליסטית שמאפשרת לכל אחד לומר את דברו.
משה גפני: לאחר מכן הוא יצטרך אולי לעמוד בדין משמעתי במשרד אבל הוא יביע את דעתו כמו שהוא מבין אותה.
משה גפני: הוא אומר שהצעת החוק שנדונה כאן בוועדה טובה יותר מהצעת החוק הממשלתית.
זוהר לביא: לחברת החשמל יש מעמד עצמאי על-פי חוק.
זוהר לביא: כמובן שהמשרד הממונה הוא רלוונטי אבל עדיין יש אחריות ישירה לדירקטוריון של חברת החשמל.
זוהר לביא: זה גוף עצמאי והוא לא יחידת סמך של משרד התשתיות, או של גורם כלשהו.
זוהר לביא: כאשר אני משווה בין טוב לרע, בין פחות גרוע ליותר גרוע, הצעת החוק הממשלתית מנוסחת ברמה של חוק-יסוד, בצורה ערכית.
זוהר לביא: לדעתי היא לא תשרת את שמירת החופים.
זוהר לביא: היא תוליד תביעות לבג"ץ מכאן ועד להודעה חדשה לגבי השאלה מה הפירוש של "לא יסתיר נוף".
זוהר לביא: לעומת זה הצעת חוק פרטנית קל יותר לאכוף וקל יותר גם לבן אדם פרטי להימלט מהשיניים הכלליות של החוק, ולגופי תשתית קל יותר להשתלב דרך הצעת החוק הזאת.
זוהר לביא: לכן אם אתה יכול למצוא עילות נוספות לעיכובים טכניים בוועדת השרים, אני מצפה לכך.
צחי הנגבי: אני אשיב.
צחי הנגבי: כנראה לא הגיעה לעיניך הצעת החוק הממשלתית החדשה.
צחי הנגבי: היא שונה לחלוטין מזאת שהיתה לפני שנתיים.
צחי הנגבי: כל כולה פרטנית ולא ערכית.
צחי הנגבי: היא גם ערכית, אבל היא בוודאי מאוד-מאוד נקודתית, על בסיס דיונים שנמשכו מאות שעות בין הגורמים שלנו וכלל הגורמים, לרבות משרד המשפטים, על ניסוחים מאוד מדויקים.
צחי הנגבי: היא טובה עשרות מונים מקודמתה.
צחי הנגבי: להערכתי אם אתה תקרא אותה תהיה לך דיעה אחרת עליה.
צחי הנגבי: לא שיש פה תחרות בין שתי הצעות.
צחי הנגבי: כבר אמרתי מלכתחילה שיש נושאים שבהם אנחנו לא התעמקנו ויש נושאים שבהם הצעת החוק הפרטית התעמקה.
צחי הנגבי: המטרה היא - וזה תפקידם של חברי הוועדה בסופו של דבר - לקחת את הטוב מכל העולמות ולאחד את הצעות החוק.
ישראל גודוביץ: אני לא מבין, אז אנחנו מייצרים חוק בשביל ללכת לבתי-המשפט?
צחי הנגבי: הממשלה לא תגיש בג"ץ נגד החוק הזה אבל אני יכול להבטיח לך שחלק גדול מהאנשים שנמצאים כאן יש להם פנטזיה על ניסיון לסכל את החוק.
צחי הנגבי: זה בסדר, זכותם, זה השיח הציבורי.
צחי הנגבי: לכן לממשלה יש עניין שהחוק הזה יעמוד גם במבחן בג"ץ, ובעיקר בעתירות שתהיינה לאחר מכן, עתירות נקודתיות לגבי זכויות בחוף כזה או אחר.
צחי הנגבי: לנו יש עניין שוועדה לא תתנכל לזכויותיהם אל אלה שיש להם זכויות אמיתיות, למרות שזה יעלה כסף לתקציב המדינה ברבות השנים.
צחי הנגבי: זה גם מגיע, אנחנו לא צריכים לשמור רק על ערכי החוף אלא יש גם בני אדם שהם בעלי זכויות ויש להם השקעות.
צחי הנגבי: אנחנו צריכים למצוא את החיים בין הטבע לבין האנשים שצריכים לעמוד מול הטבע.
צחי הנגבי: זה משימה שתהיה מופקדת בידי הוועדה בין הקריאה הראשונה לקריאה השניה והשלישית.
צחי הנגבי: מי שלא מגיע לו, כמו שאומר נציג משרד הביטחון, מי שעשה ספקולציות, מי שפעל מתוך רצון לרווחים קלים על חשבון המדינה - לא זכאי.
צחי הנגבי: פה יצטרך להיות מנגנון אופרטיבי שיבדיל בין אלה לאלה.
צחי הנגבי: אנחנו כמובן נהיה מעורבים בחשיבה הזאת יחד אתכם.
צחי הנגבי: אני רוצה שוב להודות לאדוני היושב-ראש ונמשיך להיות בקשר אתכם.
צבי צילקר: אני מבקש לא לוותר על האינפורמציה שמשרד הפנים צריך לתת בקשר לתכניות שנמצאות בוועדות לשם הפקדה ומתן תוקף.
צבי צילקר: אני תומך בהצעת היושב-ראש להטיל על משרד הפנים להודיע מה נמצא לקראת הפקדה וכבר שוכב 3 שנים, למה ניתן כבר תוקף אך טרם פורסם.
צבי צילקר: זה אולי יחשוף את קצב העבודה של הוועדות המחוזיות.
יהודה זמרת: בתמ"א 13 אפשר היה להגיש בזמנו, אך איש לא הגיש.
יהודית נאות: כלומר לתמ"א 13 מותר לעשות את מה שעושה חוק החופים, אבל לחוק החופים אסור?
צבי צילקר: יכול להיות שגם כמה רשויות, למשל אשדוד, תקבלנה מנה על הראש אבל זה שווה כדי לשמור על קצב נאות.
משה גפני: העמדה שלך ברורה, אני מודה לך עליה.
גילי קירשנר: האם יחזרו כעת לדון בסעיף 25(ד)?
קריאה: לא, אבל ידברו עליו בעתיד.
פרק ז': סעיף 27 - תיקון חוק המקרקעין
שרית שפיגלשטיין: נוצר מצב שאם יש תכנית והיא עדיין לא אושרה אז הוראת המעבר לא חלה.
שרית שפיגלשטיין: אנחנו לא מבינים למה אם תכנית כלשהי עדיין לא אושרה והיא מורה על משהו שייבנה כדין, למה הבניין לא יוכל להירשם כבית משותף?
אלי בן-ארי: כי בתחומים של תיירות ונופש לא אמורים להיות בתים משותפים אלא רק בתי מלון.
יוסי פלוג: החוק הזה רוצה להגיד שלא יהיה שם כלום.
אלי בן-ארי: היתה לא מעט פסיקה של בתי-המשפט בזמן האחרון על שימוש שלא כדין בבנייה שלא כדין באזורים המיועדים לתיירות ונופש.
אלי בן-ארי: בנו מבנים שהם כאילו מלונות למיניהם ובעצם מכרו אותם לאנשים פרטיים.
אלי בן-ארי: אחד מאמצעי העזר כדי למכור דירה לאדם ספציפי היא היכולת לרשום את זה כבית משותף.
אלי בן-ארי: זה לא קריטי אבל ---
משה גפני: למה אנחנו צריכים את זה בחוק הזה?
משה גפני: הרי אנחנו מדברים פה על בנייה או אי-בנייה.
יגאל ביבי: אם הוא בנה באופן לא חוקי יש נגדו סנקציות.
יהודית נאות: כדי שלא יעקפו על-ידי רישום המקרקעין שזה בית משותף.
אלי בן-ארי: כרגע לא מדברים על בנייה אלא על שימוש.
אלי בן-ארי: השאלה של שימוש היא חשובה לפעמים יותר מאשר השאלה של בנייה.
אלי בן-ארי: אם אתה יכול לבנות בתי מגורים רווחיים במקומות שאמורים להיות לצרכי הציבור ---
יהודה כתב: סליחה, אתה טועה.
יהודה כתב: ברישום של בית משותף "דירה" יכולה להיות דירה, היא יכולה להיות חנות, או בית עסק, או כל דבר שהוא.
אלי בן-ארי: באזורי תיירות ונופש יש בתי עסק?
אלי בן-ארי: למה שיהיו?
יהודה כתב: כל פרויקט שקשור בנופש.
יהודית נאות: נופש זה לא בית משותף.
יגאל ביבי: לא ראיתי בשום ספק חוקים סנקציה כזאת שלא רושמים נכס.
יגאל ביבי: אם הנכס הוא לא חוקי אז הורסים אותו.
יגאל ביבי: אם הוא חוקי ועשו את ההכשר ואדם שילם עליו כסף אז צריך לרשום את הנכס, לנכדים, ליורשים, לדור העשירי.
ישראל גודוביץ: המקווה רבי מאיר בעל הנס בטבריה הוא חוקי?
ישראל גודוביץ: הוא לא חוקי.
ישראל גודוביץ: אין לו היתר בניין.
אלי בן-ארי: כל הפרויקטים בעשור האחרון לאורך החוף הפכו תיירות למגורים.
יהודית נאות: זה נועד למנוע בתי דירות במסווה של בית-מלון.
יגאל ביבי: מר גודוביץ, אמנם היית מהנדס בעיריית תל-אביב אבל בטבריה נהגו לפי החוק.
יגאל ביבי: אתה פוגע בחברים הטובים שלך, זה לא הוגן.
יגאל ביבי: המקווה הרב מאיר בעל הנס היא תכנית בהיקף של 3 מיליון דולר שאושרה.
יגאל ביבי: זה מקום מכובד ביותר.
משה גפני: חבר הכנסת יגאל ביבי, אני רוצה להגיד לך ששכנעת את הוועדה.
משה גפני: סעיף 27 נמחק, אין צורך בסעיף הזה.
משה גפני: מה זה שייך לנושא של חוק חופי הים התיכון?
מוסי רז: חברת הכנסת יהודית נאות ואני נגיש הסתייגות.
יהודית נאות: הרעיון הוא שמרגע שיהיה חוק חופים לא ינתן יותר הכשר להפלת אנשים תמימים בפח באמצעות מכירת בתי דירות באמתלה של מלונות.
משה גפני: אני רוצה לתת לך עיצה.
משה גפני: הרי לשנינו יש אותה מטרה.
משה גפני: דעי שאויבו של הטוב הוא הטוב ביותר.
משה גפני: יש פה הרבה עניינים וכל סעיף כשלעצמו הוא מוקש בלתי רגיל.
משה גפני: המשמעות של העניין שאנחנו נתחיל עכשיו לנהל מלחמה על הסעיף הזה כאשר יש לנו כל-כך הרבה עניינים אחרים.
יהודית נאות: זה אזהרה לתמימים.
יהודית נאות: אדם היום לא משלם כסף בלי שכתבו לו הערת אזהרה.
יהודית נאות: הטאבו לא יוכל לרשום הערה ולכן לא יוכלו הספקולנטים יותר למכור את הדברים האלה.
יהודית נאות: הסעיף הזה נועד להגן על התמימים שמישהו מספר להם שיש לו את כל האישורים בעולם למלון דירות.
משה גפני: בכל מקרה בהמשך אתם תגישו הסתייגות.
ליאת בלום: סעיף 28 - תיקון פקודת מניעת זיהום מי הים בשמן "בפקודת מניעת זיהום מי ים בשמן [נוסח חדש], התש"ם-1980 - (1) בסעיף 13, במקום "קרן למניעת זיהום מי-ים (להלן - הקרן)" יבוא "קרן למניעת זיהום מי ים ופגיעה בחופים (להלן - הקרן)".
אלי בן-ארי: זה מתייחס לסעיף על הקרן, שלא דנו בו.
יהודה שטיין: מדוע לשלב קרן בקרן?
יהודה שטיין: שיהיו שתי קרנות, אחת למטרה של זיהום מי ים ואחת למטרה של החוק שלפנינו.
יהודה שטיין: אני מציע שלחוק הזה תהיה קרן נפרדת.
קריאה: למה לבזבז כספי ציבור על ניהול של שתי קרנות?
יגאל ביבי: הסעיף הוא רק דקלרטיבי.
יהודית נאות: מה שחשוב זה לא הקרן אלא אם יש בה כסף.
משה גפני: אתה צודק שצריך לדון על העניין הזה.
משה גפני: אנחנו נחזור לדון על עניין הקרן.
ליאת בלום: סעיף 29 - תיקון חוק סדר הדין הפלילי "בחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב-1982, בתוספת השניה, בסופה יבוא: "עבירה לפי סעיף 8(ב) לחוק חופי הים התיכון, התשס"ב-2002 אם מגיש הקובלנה הוא אחד הגופים הציבוריים שנקבעו בהתאם לסעיף 100(3) לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965".
אלי בן-ארי: סעיף 8 הוא הסעיף שמדבר על מניעת זיהום.
אלי בן-ארי: זה סעיף שעדיין לא הושלם הדיון בו.
אלי בן-ארי: הכוונה היא שאם תהיה עבירה על הסעיף הזה, תהיה אפשרות להגיש קובלנה, אבל לא כל אחד אלא רק רשימה של גופים ציבוריים, כדי לעשות סלקציה מסוימת.
שרית שפיגלשטיין: אנחנו רוצים לחזור על העמדה שלנו לגבי מוסד הקובלנה.
שרית שפיגלשטיין: אנחנו חושבים שצריך לבטל את המוסד הזה של קובלנה פרטית, בהתאם למה שקבעה ועדה בראשותו של השופט מצא.
שרית שפיגלשטיין: הוא התייחס גם לחוקי איכות הסביבה.
שרית שפיגלשטיין: לכן אני מציעה לבטל את סעיף 29.
יהודית נאות: שקובלנה פלילית פרטית תבוטל מהעולם?
אלי בן-ארי: כן, אבל זה לא בא לידי ביטוי בחוק.
יהודית נאות: ומה קורה כשרשויות לא עושות את זה?
משה גפני: ואם השופט מצא אמר, אז מה?
שרית שפיגלשטיין: הוא המליץ לגבי המוסד הזה באופן כללי.
משה גפני: וביטלו את זה?
שרית שפיגלשטיין: לא.
שרית שפיגלשטיין: זה המלצה של ועדה.
משה גפני: למה הוא ממליץ לבטל את זה?
משה גפני: טוב, נדבר על זה בפעם אחרת.
שרית שפיגלשטיין: משרד המשפטים אימץ את העמדה הזאת.
יהודה זמרת: העניין הוא שלא צריך להוסיף על מה שכבר יש.
יהודה זמרת: אם הוועדה המליצה לבטל את מוסד הקובלנה אז לא צריך להוסיף עוד.
אלי בן-ארי: אם יבטלו, יבטלו את הכל וגם את זה.
משה גפני: משרד המשפטים מוזמן לאמץ את המלצות השופט מצא ולתקן את החוק בעניין.
משה גפני: התיקון של החוק יחול גם על התיקון של החוק שלפנינו.
ליאת בלום: סעיף 30 - תיקון חוק התכנון והבנייה "בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 - (1) בסעיף 156(ב), במקום "במימי החופים" יבוא "במימי החופים ובתחום עליו חל חוק חופי הים התיכון, התשס"ב-2002";
השניה יבוא: "התוספת השניה (סעיף 156(ב)) 1.
השניה יבוא: הועדה למי החופין והחוף תוקם ליד המועצה הארצית ועדה בת חמישה עשר חברים להיות הועדה למי החופין והחוף (להלן - הועדה).
השניה יבוא: 2.
השניה יבוא: הרכב הועדה
הרכב הועדה: (1) שר הפנים ימנה לועדה שני חברים, מהם אחד בעל הכשרה מקצועית בעניני תכנון ובניה, והוא יהיה היושב ראש, ואחד נציג הרשויות המקומיות; (2) השר לאיכות הסביבה ימנה לועדה שני חברים, מהם אחד בעל הכשרה בעניני תכנון או תכנון ימי; (3) שר התחבורה ימנה שני חברים, מהם האחד בעל הכשרה בענינים ימיים; (4) שר הביטחון ימנה חבר אחד; (5) שר התיירות ימנה חבר אחד; (6) חבר אחד בעל הכשרה מקצועית בעניני שמירת טבע, שימונה על ידי שר הפנים לאחר התייעצות עם מועצת הגנים הלאומיים ושמורות הטבע; (7) שלושה חברים נציגי אקדמיה בעלי הכשרה מקצועית בתחומים: אקולוגיה ימית, הנדסה ימית וסדימנטולוגיה, שימונו על ידי השר לאיכות הסביבה; (8) חבר אחד שהוא אדריכל או אדריכל נוף או בעל תואר אקדמי בתחום תכנון ערים, הבקי בתחום התכנון והבניה ושאינו עובד מדינה, שימונה על ידי שר הפנים.
הרכב הועדה: (9) שני חברים, האחד נציג "החברה להגנת הטבע" והשני נציג "אדם טבע ודין - אגודה ישראלית להגנת הסביבה", שימונו על ידי השר לאיכות הסביבה.
הרכב הועדה: " "
יהודית נאות: שר החקלאות לא בעסק, ושר התיירות לא בעסק, ושר התשתיות לא בעסק.
יהודית נאות: הנה, אתם רואים, אתם לא בעסק.
ליאת בלום: "(ב) ענין התלוי ועומד בפני הועדה רשאי כל חבר בועדה להביאו בפני המועצה הארצית להכרעתה בהתאם להוראות סעיף 110, בשינויים המתחייבים לפי הענין.
נירה לאמעי: למה הכוונה ב"נציגי אקדמיה" בפסקה (א)(7)?
נירה לאמעי: נציגי איזה אקדמיה?
נירה לאמעי: אנשים שהם פעילים במוסד אקדמי שמוסדר בחוק למועצה להשכלה גבוהה?
יהודה זמרת: יש להם תואר BA ממוסד שהוכר על-ידי המועצה להשכלה גבוהה.
משה גפני: אני מבין שאלה שמבקשים רשות דיבור רוצים להוסיף חברים לוועדה הזאת.
דב באסל: את נציג המגזר העסקי.
יהודה כתב: אני חושב שבוועדה צריכה להיות גם הדיעה מהצד השני וזה או המגזר העסקי או התאחדות הקבלנים, משהו כזה.
אמיר ילינק: נציג שימונה על-ידי שר התשתיות.
אהוד גלילי: נציג של משרד החינוך, או של רשות העתיקות.
אהוד גלילי: יש כמות גדולה מאוד של ערי חוף עתיקות.
משה גפני: לשר הפנים יש נציגים.
יהודה זמרת: זה לא מלחמה על נציגים אלא מלחמה על המהות של החוק.
יהודה זמרת: אנחנו לא רוצים להגדיל את הוועדה.
יהודה זמרת: הוועדה הזאת לא מאוזנת.
יהודה זמרת: יש מכלול איזונים שמביאים לידי ביטוי את ההיבט הכספי על-ידי נציג האוצר, יש נציגי ממשלה, נציגי רשויות מקומיות, נציגי גופים חוץ-ממשלתיים.
יהודה זמרת: בוועדה הזאת יש נציגים "ירוקים" שהם הרוב בה.
יהודה זמרת: אני מבין את הכוונה של המציעים אבל כאשר בנו את המועצה הארצית ובנו את כל מוסדות התכנון ---
משה גפני: כמה "ירוקים" יש בוועדה?
יהודה זמרת: 9 שימונו על-ידי השר לאיכות הסביבה.
יהודה זמרת: אולי אם ימנה אותם השר לתשתיות לאומיות יהיה פחות ---
קריאה: את אנשי האקדמיה ממנה שר הפנים.
נועה בן-אריה: יש לנו פה שני נציגים מול 9.
נועה בן-אריה: איזה איזון יש בוועדה הזאת?
מוסי רז: אתם תהיו לשון המאזניים בין קבוצות ה"ירוקים" השונות ...
יוסי פלוג: פשוט שוכחים שהחוק הזה בא להגן על החוף ולא על אינטרסים של כל מיני עסקנים.
נועה בן-אריה: צריך להוסיף לפחות עוד 2 נציגים מטעם משרד הפנים, או מטעם פורום ערי החוף, או מטעם הרשויות המקומיות על מנת לאזן את הרכב הוועדה.
נועה בן-אריה: אני רוצה גם לשאול מדוע זה דווקא "אדם טבע ודין"?
נועה בן-אריה: למה לא ארגון "חיים וסביבה" או ארגון הגג של הגופים ה"ירוקים"?
יוסי פלוג: החוק הזה לא בא להגן על אינטרסים.
יוסי פלוג: הוא בא להגן על החוף.
נועה בן-אריה: אני עכשיו לא מדברת על אינטרסים.
נועה בן-אריה: שאלתי שאלה אחרת לגמרי.
נועה בן-אריה: מדוע בפסקה (9) הנציגות היא דווקא של ארגון "אדם טבע ודין" ולא של ארגון אחר, כמו ארגון הגג?
מרים פרנקל-שור: אנחנו קובעים, וכך קבענו גם בהצעת החוק של חבר הכנסת רז, וכך קבענו גם בחוק של מפרץ אילת, שהשר לאיכות הסביבה ממנה 2 נציגים מתוך רשימה שתוגש לו, ארגונים מסוימים שעניינם איכות הסביבה.
מרים פרנקל-שור: יש לנו את הנוסח הקבוע ואין סיבה לחרוג מכך.
איל זנדברג: דיברנו על ארגונים לא מסוימים.
משה גפני: במפרץ אילת קבענו "שר הפנים ביחד עם השר לאיכות הסביבה".
יהודה זמרת: השר האחראי.
מרים פרנקל-שור: אם זה ועדה לענייני חופים, שאחראי עליה שר הפנים, אז שר הפנים צריך למנות גם את הנציגים האלה.
אלי בן-ארי: בפסקה (7) - אולי את ה"הנדסה ימית" כן צריך להשאיר, אבל שניים מהם הם מומחים בתחומים סביבתיים.
יהודה זמרת: נו, אז מה?
יהודה זמרת: מי ממנה היום במועצה הארצית את נציגי ארגון הגג?
אלי בן-ארי: היום אין שם אף מומחה, זאת הבעיה.
אלי בן-ארי: זה יהיה הרכב הרבה יותר טוב.
אלי בן-ארי: השאלה היא מי הכי מתאים למנות מומחים.
אלי בן-ארי: אם זה מומחה לתקשורת, צריך למנות אותו שר התקשורת; אם זה מומחה לסביבה, צריך למנות אותו השר לאיכות הסביבה.
ישראל גודוביץ: לא הבנתי משהו בסיסי.
ישראל גודוביץ: מספר חברי הוועדה - אתם לא יודעים לספור - עם כל התוספות יהיה עוד מעט 25.
ישראל גודוביץ: מה שכתוב כאן זה כבר 12.
ישראל גודוביץ: קלטתי רק הרגע שזו ועדה נוספת לכל ועדות התכנון הקיימות במדינה.
ישראל גודוביץ: כלומר, לא יעשו כלום במדינה.
ניר פפאי: לא.
ניר פפאי: דיברנו על זה בסעיף 15.
יהודה שטיין: מקורותיה של הקרן למניעת זיהום הים באים מבעלי אוניות.
יהודה שטיין: היתה להם מטרה מסוימת כשהם הפקידו את הכסף.
יהודה שטיין: פה זה חוק שונה.
יהודה שטיין: נראה לי שזה לא צודק כי זה נוגע בסמכויות אחרות.
נועה בן-אריה: אנחנו מבקשים שיתווספו לפחות עוד 2-3 נציגים מהרשויות המקומיות, או מפורום ערי החוף והשלטון המקומי, כמי שמופקדים על הביצוע בשטח של החוק הזה.
משה גפני: אני מציע לגבי פסקה (9) את הנוסח כפי שהציעה עו"ד פרנקל-שור, כפי שניסחנו בחוק של מפרץ אילת.
משה גפני: לגבי 3 חברים נציגי אקדמיה אני מציע ששר הפנים ימנה אותם יחד עם השר לאיכות הסביבה, בהסכמה בין שני השרים.
משה גפני: אם שכחתי מישהו, תגידו.
משה גפני: אני מציע להוסיף נציג של שר התשתיות הלאומיות; להוסיף נציג של רשות העתיקות שייקבע על-ידי שר החינוך; ונציג של משרד החקלאות.
איל זנדברג: לא כל אינטרס צריך להיות מיוצג בוועדה.
נועה בן-אריה: מה עם תוספת נציגים לשלטון המקומי?
משה גפני: האם היום בוועדה למי חופין אין נציג למשרדים האלה?
משה גפני: הטענה המרכזית היא שאין את האיזון בין משרדי הממשלה לבין נציגי הארגונים ה"ירוקים".
משה גפני: השאלה היא איך אנחנו מאזנים.
משה גפני: תהיה פה התנגשות עם הממשלה.
משה גפני: כמה חברים יש היום בוועדה למי חופין?
ניר פפאי: 6, מהם שניים נציגי ממשלה.
איל זנדברג: ההגדלה של הוועדה הזאת תפעל בסופו של דבר כנגד האפשרות שלה לפעול.
מוסי רז: בחוק שאני הצעתי, שאושר כבר לקריאה ראשונה, הוספנו נציג אחד לגופים ה"ירוקים".
מוסי רז: את זה אני חושב שצריך להכניס בכל מקרה.
מוסי רז: אני חושב שצריכה להיות ועדה יותר מצומצמת ואז גם נמצא את האיזון שדיברו עליו כאן.
מוסי רז: מפסקה (9) לקחת חבר אחד במקום שני חברים, מפסקה (8) חבר אחד, מפסקה (7) חבר אחד ומפסקה (6) חבר אחד.
מוסי רז: פסקה (6) תישאר כפי שהיא; בפסקה (7) - במקום 3 חברים יהיה חבר אחד; את פסקה (8) - להשאיר כפי שהוא; בפסקה (9) - במקום 2 חברים יהיה חבר אחד, ולא להוסיף עליהם כלום.
מוסי רז: אז תהיה ועדה מצומצמת ויישמר בה האיזון.
משה גפני: בפסקה (2) - השר לאיכות הסביבה ימנה לוועדה 2 חברים;
אלי בן-ארי: אפשר בפסקאות (2) ו-(3) להשאיר בכל אחת מהן נציג אחד במקום שניים.
מוסי רז: אולי נקבע 2 נציגי אקדמיה, כדי שנגיע למספר לא זוגי בסוף.
אלי בן-ארי: נציג אקדמיה זה חשוב.
משה גפני: שני נציגי אקדמיה, שימנו שר הפנים והשר לאיכות הסביבה בהסכמה ביניהם, כמו שעשינו במפרץ אילת; בפסקה (8) - חבר אחד שהוא אדריכל או אדריכל נוף; ופסקה (9) - חבר אחד שימנו הגופים ה"ירוקים".
יהודית נאות: זה 11, שהוא מספר סביר.
אלי בן-ארי: נציגי אקדמיה לא מייצגים את הגופים ה"ירוקים".
אלי בן-ארי: הם התוספת המקצועית לוועדה.
אלי בן-ארי: למעשה יש רק שני נציגים ל"ירוקים".
מרים פרנקל-שור: נציגי ה"ירוקים" הם נציג הגנים הלאומיים ושמורות הטבע ונציג הארגונים ה"ירוקים".
מרים פרנקל-שור: אדריכל - אולי, שניים מהאקדמיה - גם אולי.
משה גפני: אז נשאיר 11 חברים, מהם שני חברים מהארגונים ה"ירוקים".
אמיר ילינק: ומה עם נציג שר התשתיות הלאומיות?
משה גפני: אני מודיע לשר התשתיות שנלחמת עבורו.
משה גפני: אני לא מתכוון להכניס אף אחד נוסף לקראת הקריאה הראשונה.
משה גפני: הוא ביקש, אז שיצביע נגד במליאה.
יהודית נאות: אין שר תשתיות לאומיות.
יהודית נאות: יש סגנית שר, חברת הכנסת נעמי בלומנטל.
מוסי רז: אני מציע להוסיף את נציב הדורות הבאים.
יהודה כתב: הרכב הוועדה הזאת למעשה אומר "לא" לבנייה חדשה בכל תחום שהוא, אפילו להצבת עמוד חשמל אחד.
יהודה כתב: אנחנו נציגי הקבלנים ונציגי הארגונים הכלכליים מבקשים שיהיה נציג אחד לפחות מטעמנו.
יהודה כתב: לא יכול להיות שתוגש תכנית ואף אחד לא ידבר בשמנו.
משה גפני: אני מבטיח לכם שלקראת הקריאה השניה והשלישית אנחנו נדון בכובד ראש במה שאמרת, גם בנוגע לארגונים הכלכליים וגם בנוגע לארגוני הקבלנים.
אמיר ילינק: וגם בנוגע לנציג השר לתשתיות לאומיות.
משה גפני: את זה כבר אמרתי קודם.
משה גפני: חוץ מהעניין של משרדי הממשלה, עליו נדון בנפרד.
משה גפני: שניכם הערתם הערות נכונות.
משה גפני: העמדה שלי היא שצריך לדאוג לחופים, אבל צריך לאפשר את המשך החיים.
משה גפני: נצטרך למצוא את האיזונים.
משה גפני: אני פשוט נמצא בלחץ זמן איום.
משה גפני: אני יכול להגיד: בואו נדון בכובד ראש על כל דבר שאתם אומרים, בגלל שאתם מעירים הערות נכונות, ולא להביא את זה לקריאה ראשונה, ואז לא יהיה לנו כלום מכיוון שהממשלה הולכת ליפול, אני לא יודע אם במועד או לפני המועד, ויהיו בעיות.
משה גפני: בואו נעביר את זה בקריאה ראשונה.
משה גפני: אני מבטיח לך שאנחנו נדון על מה שרשום בפרוטוקול לאחר הקריאה הראשונה.
משה גפני: אם אני אשאר יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, נדון על זה כאן בוועדה בכובד ראש.
משה גפני: ההערה שלך היא נכונה.
יהודית נאות: ההרכב הוא כפי שגברת מרים פרנקל-שור קראה.
יהודית נאות: אנחנו נחשוב לקראת קריאה שניה ושלישית על הוספת נציג לגופים הכלכליים.
יהודית נאות: אני סבורה שזה יהיה המשרד לתשתיות לאומיות.
יהודה זמרת: בסעיף קטן 2(ב) בתוספת השניה פעמיים יש ערר על החלטת הוועדה.
יהודה זמרת: פעם מגישים ערר לוועדת ערר למי חופין, ופעם מגישים ערר למועצה הארצית.
יהודה זמרת: מי הגוף המחליט?
משה גפני: אתה צודק, אנחנו מורידים את סעיף קטן (ב).
ליאת בלום: (קוראת את סעיפים 3-9 בתוספת השניה, סעיף 30(2) להצעת החוק) (קוראת את סעיף 31 - תחילה)
משה גפני: יש מספר סעיפים שלא סיימנו את הדיון בהם ושאמרנו במהלך הישיבות הקודמות שאנחנו נדון עליהם, כמו סעיף 8 בעניין הקמת הקרן, כמו זכות הקניין.
משה גפני: הכל רשום.
קריאה: לא סיכמנו מה זה זיהום הים, מה זה קו האפס, לא קבענו בעניין השיפויים.
משה גפני: יש סעיפים שקראנו כעת במהירות ואני מבין שיש לגביהם כמה הערות.
משה גפני: אנחנו מצביעים על הצעת חוק בהכנה לקריאה ראשונה.
משה גפני: לפני המליאה אנחנו נקיים ישיבה נוספת שבה אנחנו נדון על ההשגות שיש לאנשים.
משה גפני: אני מבקש שתעבירו את ההשגות שלכם אל היועצת המשפטית של הוועדה.
משה גפני: יכול להיות שאנחנו נגיע להסכמות לגבי הדברים האלה.
משה גפני: אני אביא את זה לאישור נוסף של הוועדה עוד לפני שזה יגיע למליאה.
משה גפני: אנחנו מצביעים עכשיו על כל הסעיפים שקראנו שלגביהם קבענו עמדה, שזה רוב הסעיפים.
משה גפני: לגבי מספר סעיפים שאמרנו שנחזור אליהם, אני מבקש שנציגי המשרדים ונציגי הארגונים השונים יעבירו את השגותיהם ליועצת המשפטית של הוועדה.
משה גפני: יכול להיות שלא נצטרך לכנס את הוועדה בגלל שפתאום יתברר שכולם מסכימים לכל מה שכתוב.
משה גפני: מכיוון שסביר להניח שזה לא הולך לקרות, הם יביאו את ההשגות.
משה גפני: אני אביא את זה לישיבה נוספת לפני הדיון במליאה ונקבל החלטה.
איל זנדברג: המשמעות היא שמצביעים בעצם רק על חלק מהסעיפים.
יהודית נאות: כשמביאים הצעת חוק לקריאה ראשונה הרי גם חברי הכנסת מביעים השגות.
משה גפני: אני התחייבתי בפני האנשים שהוועדה תשמע את ההשגות שלהם.
יהודית נאות: היא תשמע אותם לפני קריאה שניה ושלישית, זה מספיק טוב.
זוהר לביא: אני מבקש שמנהלת הוועדה, גברת יפה שפירא, תפיץ לחברים את הנוסח האחרון כדי שנוכל להתייחס אליו ולהעביר הערות לגברת מרים פרנקל-שור.
משה גפני: הלשכה המשפטית תצטרך לעבוד על העניין הזה.
משה גפני: כפוף למה שאמרתי, עם התיקונים שהוכנסו במהלך הישיבות, עם ההשגות שיביאו הנציגים השונים לגבי סעיפים שעדיין לא סיימנו את הדיון בהם, מי בעד אישור הצעת חוק חופי הים התיכון, התשס"ב-2002?
משה גפני: בעד - 6 אין מתנגדים אין נמנעים הצעת החוק נתקבלה ותועבר לקריאה ראשונה.
משה גפני: החוק אושר, כפוף לדברים שאמרתי.
משה גפני: על סדר היום הגשת דו"ח נציבת קבילות שוטרים וסוהרים.
משה גפני: אני מתנצל על שחברי הכנסת אינם נוכחים בדיון, אבל הדו"ח יימסר להם, כמובן.
רות גדות: אני מתכבדת להגיש את הדו"ח ליו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
משה גפני: אני מבקש שהנציבה תפרט את עיקרי הדו"ח.
רות גדות: ראשית אני מבקשת להציג את הנוכחים.
רות גדות: כל אנשי היחידה נמצאים כאן בעצם.
רות גדות: נוכחים כאן שלושה קציני בירור: סנ"צ עו"ד הדס שפי, נצ"מ יוסי פיאמנטה, עו"ד רב כלאי פרומית כהן.
רות גדות: רפ"ק אביבה חמו היא עוזרת לנציבה, וחוץ מהם נוכחים גלית מלכה, מזכירת היחידה, ורחלי מזרחי, מתנדבת שירות לאומי.
רות גדות: אספר בכמה מילים על נציבות קבילות שוטרים וסוהרים.
רות גדות: היחידה הוקמה בשנת 1980, על-פי חוק – תיקונים בפקודת המשטרה ובפקודת בתי הסוהר, בהוראות מקבילות.
רות גדות: נציב קבילות שוטרים וסוהרים פועל באמצעות צוות עוזרים אחד, באותה שיטה כלפי שתי המערכות.
רות גדות: גם לוועדת הפנים יש שותפות במינויו של הנציב.
רות גדות: החוק קובע גם את תפקידי היחידה, סמכויותיה ומעמדה.
רות גדות: לפעמים יש בלבול מושגים, וביחידה מתקבלים מכתבים מאזרחים שמתלוננים על שוטרים או על סוהרים.
רות גדות: למען הסר כל ספק אני מבהירה שהיחידה איננה מטפלת בתלונות נגד שוטרים וסוהרים אלא בתלונות של שוטרים וסוהרים.
משה גפני: רגע לפני תחילת הישיבה שוחחתי על מקרה מסוים, וכעת אני מבין שאין הוא נוגע לתפקיד היחידה הזאת.
משה גפני: כלומר, תפקיד היחידה איננו לקבל תלונות על שוטרים וסוהרים.
רות גדות: נכון, תפקידה לטפל בתלונות של שוטרים ושל סוהרים, שקשורות כמובן בשירות בתי הסוהר ובמשטרה, ומופנות כלפי גורמים בשירות בתי הסוהר ובמשטרה.
רות גדות: לפעמים האזרחים מתבלבלים בעניין זה.
רות גדות: אזרח שרוצה להתלונן על שוטר או על סוהר יכול להגיש תלונה ליחידות הרלוונטיות במשטרת ישראל ובמשרד לביטחון פנים, היחידות לטיפול בתלונות ציבור.
רות גדות: אם מדובר בהתנהגות בעלת אופי פלילי, יש גם יחידות חקירה המיוחדות לשוטרים ולסוהרים – המחלקה לחקירות שוטרים, במשרד המשפטים; והיחידה הארצית לחקירת סוהרים – שהיא יחידה משטרתית מיוחדת שחוקרת חשדות נגד סוהרים.
רות גדות: בעצם שוטרים וסוהרים יכול לפנות לנציבת הקבילות אם הם חשים שנגרם לו עוול כלשהו בשירות, על-ידי המפקד או על-ידי גורם אחר במערכת, או אם הם חשים שפגעו בהם, שהם לא קיבלו את המגיע להם, שקופחו או הופלו לרעה, או שלא השיבו להם תשובה מספקת לבקשה כלשהי וכו'.
רות גדות: כלומר, מה שמכתיב את הפנייה הוא התחושה של השוטר או הסוהר.
רות גדות: בשונה מפנייה בתוך המערכת, השוטר או הסוהר איננו צריך לפנות ולהתלונן באמצעות מפקדו הישיר או האחראי על היחידה.
רות גדות: בפניות רגילות אי-אפשר להגיע לדרג בכיר יותר לפני הפנייה למפקד.
רות גדות: אולם כאן מדובר בפנייה ישירה, בכתב, לנציב הקבילות.
רות גדות: אין צורך לקבל לכך הסכמה כלשהי.
משה גפני: נכון שמספר הקבילות הצטמצם השנה?
רות גדות: לעומת השנה שנדונה בדו"ח הקודם, שנת 2000, מספר הפניות קטן, אולם באותה שנה נתקבלה כמות קבילות חריגה ביחס לכל השנים האחרונות.
רות גדות: השנה מספר הקבילות חזר להיות כפי שהיה בשנים האחרונות.
רות גדות: יש לי הסברים שונים לעלייה במספר הקבילות בשנת 2000.
רות גדות: אינני יודעת אם זהו הסבר ממצה או הסבר חלקי בלבד, אולם בשנת 2000 התקבלו שתי קבוצות גדולות של קבילות שעסקו באותו העניין.
רות גדות: הקבוצה האחת הגיעה משוטרים שעושים את שירות החובה שלהם במשטרה בתפקיד לוחמים – נושא זה טופל ובא על תיקונו בסופו של דבר.
רות גדות: טענת השוטרים הלוחמים הייתה שבשונה מחבריהם הלוחמים שמשרתים את שירות החובה בצה"ל, הם אינם מקבלים תוספת לחימה בשכרם ואינם מקבלים תעודת לוחם עם שחרורם.
רות גדות: הקבוצה הגדולה האחרת של הקבילות, שהסתכמה בכשבעים פניות, הגיעה משוטרות מיוחדות המשמשות כבקריות גבול בנמל התעופה בן גוריון.
רות גדות: בשני מקרים אלה כל היחידה נרתמה והגישה קבילה, ולדעתי זה מה שהעלה את כמות הקבילות בשנת 2000 בצורה חריגה מאוד.
רות גדות: בשנים האחרונות מתקבלות כ-600-700 תלונות, וכאמור בשנת 2000 הייתה חריגה מהיקף זה.
משה גפני: האם נשות השוטרים פונות לנציבות קבילות שוטרים וסוהרים?
רות גדות: לא.
רות גדות: היחידה רשאית לקבל קבילה מאשתו של הסוהר או השוטר.
רות גדות: אולם הארגון כשלעצמו איננו יכול לפנות אליה.
רות גדות: אגב, יש קובלים שפונים באמצעות עורך דין, וזה אפשרי, אם כי מיותר לדעתנו.
רות גדות: בכל מקרה, שלוחו של אדם כמותו.
משה גפני: מדוע אי-אפשר להתייחס לארגון נשות השוטרים כארגון?
משה גפני: נשות השוטרים יכולות לטעון שהן פונות כבנות משפחה.