GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביטל שטרנברג: אם יוחלט היום על הקמת מאגר, אנו חייבים לשאול את הממשלה על כך.
אביטל שטרנברג: מה שברור הוא שמאגר כזה צריך לשמש לצורכי זיהוי בלבד.
אביטל שטרנברג: שאלה נוספת שיכולה להישאל, היא האם טביעת האצבע היא האמצעי הטוב ביותר לזיהוי במקרה של פיגועים.
אביטל שטרנברג: יכול להיות שישנו מידע ביומטרי אחר אפקטיבי יותר.
אביטל שטרנברג: צריך להיוועץ עם מומחים בנושא הזה.
אביטל שטרנברג: הצעת החוק כפי שהיא משאירה לנו פרק זמן של שישה חודשים, שהוא פרק זמן מועט להתארגנות.
אביטל שטרנברג: אם מדברים על המכרז של משרד הפנים, זה לא בטוח כלל מי ימומש קודם.
משה גפני: אתם אישרתם את הצעת החוק הזו.
משה גפני: בתנאי השני אנו דנים כעת.
משה גפני: מהו התנאי הראשון?
אביטל שטרנברג: התנאי הוא שלא יגבילו את סמכותו של השר לבחור מדיה לתעודת הזהות.
משה גפני: אז מה אישרתם?
מירי פרנקל-שור: הם אישרו את ההצעה של מידע בדבר טביעת האצבע לאו דווקא על גבי פס מגנטי.
משה גפני: מהי ההצעה החלופית?
אביטל שטרנברג: אתה צריך לשאול את אנשי משרד הפנים.
יצחק סבן: הם טוענים כי לא צריך כלל את האמצעי של טביעת אצבע.
מירי פרנקל-שור: הממשלה אומרת כי תעודת הזהות תכיל מידע בדבר אצבעו של בעל התעודה.
מירי פרנקל-שור: היא לא מעונינת להתחייב כי זה ייעשה על גבי פס מגנטי.
יצחק סבן: אני אקבל כל דבר שיהיה יעל יותר ויתרום לזיהוי אנשים.
אביטל שטרנברג: אם מדברים על מאגר מידע, צריך לקחת בחשבון את הקשיים הגדולים של פרטיות שיווצרו מכך.
אביטל שטרנברג: אנו נצטרך לקבוע כל מיני הגבלות שתשמורנה על הזכות לפרטיות של מי שמוסר את המידע.
אביטל שטרנברג: שאלה נוספת ששאלתי היא, האם טביעת אצבע היא כלי הזיהוי האופטימלי במקרה של פיגוע או אסון אחר.
משה גפני: כמה זמן אתם מדברים על תוכנית חדשה?
ניסים אליאסף: אנו פרסמנו מכרז לתעודת זהות חדשה, אשר תהיה בדגם של כרטיס חכם, מחשב אשר יכיל בתוכו כמות גדולה יותר של נתונים, ויכיל גם חתימה דיגיטלית, לפי החוק של חתימה דיגיטלית.
ניסים אליאסף: ביוני אנו אמורים לקבל את ההצעות השונות.
משה גפני: מה היתרון של תעודה כזו?
ניסים אליסאף: לזייף את התעודה הזו יהיה הרבה יותר קשה.
ניסים אליסאף: היום כל מי שיש לו מחשב עם סורק יכול לזייף תעודת זהות.
מירי פרנקל-שור: איזה נתונים תכיל התעודה?
ניסים אליאסף: התעודה תכיל את הנתונים הנמצאים היום בתעודת הזהות.
ניסים אליאסף: לגבי נתון ביומטרי אנו נצטרך לערוך דיון ציבורי.
מירי פרנקל-שור: חסרים כאן נתונים לגבי הזיוף והבעייתיות של מתן טביעת אצבע.
מירי פרנקל-שור: אני חושבת שהיינו צריכים לשמוע מאנשי משטרה מהן ההשלכות של גניבה או זיוף תעודת זהות, לגבי אותו אדם ממנו היא נגנבה.
מירי פרנקל-שור: אנו צריכים לדעת אילו השלכות פליליות וביטחוניות יכולות להיות מזיוף טביעת אצבע.
מירי פרנקל-שור: אנו צריכים לשמוע גם אינפורמציה נוספת לגבי הצעת החוק הזו, ולדעת האם תהיה חובה על אזרח לתת את טביעת אצבעו.
יצחק סבן: אם לא תהיה חובה כזו, לא עשינו כלום.
מירי פרנקל-שור: ישנם הרבה אנשים שישמחו לתת את טביעת אצבעם לשם זיהוי.
מירי פרנקל-שור: אני חושבת שצריך לבדוק אם אין כאן בעיה חוקתית.
משה גפני: אני מעוניין לבצע את החוק הזה בשיתוף עם הממשלה.
משה גפני: נציגי משרדי הממשלה, מה אתם מציעים?
נסים זאב: הם מסכימים להצעתי.
אביטל שטרנברג: לא הסכמנו להצעה שלך.
אביטל שטרנברג: לא דנו כלל על קיומו של מאגר מידע.
נסים זאב: אתם אמרתם קודם, כי ההצעה שאני העליתי נראית בעינכם הגיונית הרבה יותר.
נסים זאב: כדי לא להכין הצעת חוק נוספת, אני מציע שיישאר החוק המקורי של חה"כ סבן, ואני אעלה את הערותיי בהסתייגות.
משה גפני: אנו ולא מעונינים בהסתייגות.
משה גפני: אנו מעונינים להכין את החוק לקראת קריאה ראשונה.
יצחק סבן: אני הייתי מבקש מאנשי משרד הפנים להעביר לנו את הנתונים לגבי הדרישות לדגם החדש של תעודת הזהות.
יצחק סבן: הייתי מבקש גם להזמין מומחה מהמשטרה לנושא של טביעות אצבע, כדי שיאיר את עינינו בנושא הזה.
מירי פרנקל-שור: הם יוכלו לתת גם תשובה לגבי השאלה, האם זהו אמצעי הזיהוי הטוב ביותר.
נסים זאב: אף אחד לא יסכים לעשות בדיקות אחרות, כמו בדיקות דם.
משה גפני: אני מבקש מאנשי משרד הפנים להעביר לנו את הנתונים המדויקים לגבי מכרז הנפקת תעודת הזהות, תוך שבועיים.
משה גפני: היינו מעונינים במידע חשוב עוד יותר, והוא המידע לגבי האפקטיביות של דגימת טביעת האצבע בזיהוי אדם במקרה של אסון.
גלית לביא: אני חושבת, שאת השאלה הזו צריכים להפנות לגורמים המוסמכים.
משה גפני: אני מעונין כי אתם תגידו, האם מבחינת
משה גפני: כם טביעת אצבע יכולה לשפר את הליך הזיהוי במקרה של אסון.
משה גפני: אני חייב לציין דבר נוסף, אני לא בעד הקמת מאגר מידע, כיוון שזהו דבר שהוא מנוגד לחוק יסוד.
משה גפני: אנו עדיין לא מדינה של גנבים.
גלית לביא: אנו מדברים, אם כך, על המידע שיהיה בדרך כזו או אחרת על גבי התעודה בלבד, ללא גיבוי במשרד הפנים.
משה גפני: אני מבקש לפנות למשרד לביטחון פנים ולפיקוד העורף, כדי להעביר להם את הידיעה כי אנו עוסקים בהצעת חוק של חה"כ סבן לגבי שיפור הליך הזיהוי.
אביטל שטרנברג: אני מציעה כי תפנו גם למכון הפתולוגי שנמצא בסמכותו של המשרד הבריאות.
משה גפני: אנו פונים גם למשרד הבריאות.
משה גפני: אנו נבקש מכל הגורמים האלה לחוות את דעתם ולומר האם טביעת האצבע אכן יכולה לשפר את הליך הזיהוי במקרה של אסון.
משה גפני: נבקש גם ממשרד הפנים לדעת, מהן ההשלכות של ההצעה הזו לגבי זיופים.
משה גפני: אני מבקש לקבל את הנתונים הללו תוך שבועיים מהיום.
משה גפני: בנוסף לכך אנו נפנה למזכירות הממשלה, כדי לקבל את ההחלטות שהתקבלו לגבי הצעת החוק בה אנו דנים.
אביטל שטרנברג: אני חושבת שזה צריך להיות מאורגן כך שמזכירות הממשלה תעביר את המידע למזכירות הכנסת.
משה גפני: אני תמהה לגבי הצעת החוק הזו, כיוון שחה"כ סבן אומר כי לא קיבל שום הסתייגויות.
יצחק סבן: אני חושב, כי כאשר ישנן החלטות ממשלה, צריך להעביר אותן למציע החוק.
משה גפני: אני חושב כי הוא צודק.
משה גפני: המידע הזה צריך להיות מועבר לחה"כ המציע.
משה גפני: הוועדה תפנה באופן רשמי למזכירות הממשלה, כדי לקבל את עמדת הממשלה ולהתייחס לכך ברצינות.
משה גפני: על סדר-היום: הצעת חוק לייעול פרסום חוקי עזר (תיקוני חקיקה), התשס"ב-2002, של חבר-הכנסת אמנון רובינשטיין.
משה גפני: חבר-הכנסת רובינשטיין, בבקשה.
אמנון רובינשטיין: אדוני היושב-ראש, קודם כל, תודה רבה לך על שהבאת את הצעת החוק הזאת.
אמנון רובינשטיין: היא מוגשת על דעתו של שר הפנים הקודם, ונדמה לי שהיוזמה יצאה ממרכז השלטון המקומי.
אמנון רובינשטיין: הכוונה היא למנוע מצב שבו יש עיכוב בלתי סביר של פרסום חוקי עזר, שמטרפדים את עבודת השלטון המקומי שהוא שלטון דמוקרטי בכפוף לסמכויות של שר הפנים.
אמנון רובינשטיין: זה מוסדר בחוק אחר.
אמנון רובינשטיין: על כל פנים, הכוונה היא לתת מכסת זמן מקסימלית לפרסום חוקי עזר.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש להעביר את זה לקריאה ראשונה.
נועה בן-אריה: אנחנו, כמובן, תומכים.
משה גפני: משרד הפנים תומך?
חנה זיכל: אני חייבת להתנצל, כי חוקי עזר הם לא בדיוק התחום שלי.
חנה זיכל: אבל עד כמה שלי היה ידוע, היתה תקופה מקסימלית.
נועה בן-אריה: היא לא קיימת בחוק, היא לא מוסדרת בחוק.
נועה בן-אריה: חוקים נתקעים בצנרת גם מעל שנה ואפילו יותר מזה.
עמית לנג: באופן עקרוני ההצעה היא טובה.
עמית לנג: יחד עם זאת, מהיכרות התהליך 60 יום זה מהר מדי, לדעתנו.
עמית לנג: משום שמשרד הפנים אמון על הבדיקה של חוק העזר.
עמית לנג: יש הרבה בעיות משפטיות היום בנושא חוקי עזר.
עמית לנג: מצטברים אצלו הרבה חוקים.
עמית לנג: נכון שצריך לקצוב לו זמן, אבל יחד עם זאת, לפי דעתי, מהיכרות שלי את התהליך, 60 יום זה מהר מדי בשל העובדה גם שהחוק עובר למשרד המשפטים לאישור.
עמית לנג: זה לא באישור בלעדי של משרד הפנים.
עמית לנג: משרד הפנים לא מאשר את זה לפני שהוא מקבל את אישור משרד המשפטים לנוסח.
עמית לנג: אני הייתי נותן עוד 30 יום כדי לתת להם מירווח זמן לטפל בזה.
נועה בן-אריה: אם משרד הפנים אומר שממילא יש לו איזושהי תקרה, לא צריכה להיות התנגדות גם מטעם משרד הפנים.
עמית לנג: מר גפני, יש 266 רשויות מקומיות, שלכל אחת מהן יש בין 15 ל-30 חוקי עזר.
עמית לנג: רוב חוקי העזר לא עדכניים.
עמית לנג: משרד הפנים מקבל מאות פניות בשנה.
אמנון רובינשטיין: אמרו לי שהם חותמים על מאה חוקי עזר לשנה.
עמית לנג: מאה חוקים גדולים.
עמית לנג: יש עוד עשרות חוקים קטנים שהם יותר פשוטים לטיפול.
חנה זיכל: אני מבינה שהתהליך הוא כזה, כל עוד לא מודיעים על איזושהי התנגדות, תוך 60 יום זה מתפרסם.
נועה בן-אריה: זה לא נכון.
נועה בן-אריה: החוק מדבר על מינימום.
משה גפני: אני לא מסכים ל-90 יום.
משה גפני: אף אחד לא מסביר לי למה זה לא יכול להיות 60 יום.
משה גפני: עורכת דין חנה זיכל, את טוענת שגם היום זה 60 יום.
משה גפני: זאת אומרת, החוק לא בא להוסיף על המצב הקיים שום דבר.
אמנון רובינשטיין: כשאין בעיות עם החוק, מפרסמים מיד.
משה גפני: אביטל, יש לכם עמדה בעניין הזה?
אביטל שטרנברג: אנחנו מתנגדים באופן נחרץ להצעת החוק.
אביטל שטרנברג: אני אסביר גם למה.
אביטל שטרנברג: החשש העיקרי שמעלה הצעת החוק, שקובעת לנו בעצם מיטת סדום של 60 יום, הוא שנמצא את עצמנו בחקיקת עזר שפוגעת בתושבי הרשויות המקומיות, לא פגיעות טכניות ולא פגיעות פרוצדורליות אלא פגיעות ממש על זכויות אדם.
אביטל שטרנברג: המדיניות הכללית של הממשלה בשנים האחרונות, לפחות בשנים שאני רפרנטית של משרד הפנים, היא לתת כמה שאפשר יותר סמכויות לרשויות המקומיות.
אביטל שטרנברג: זה נשמע לכאורה בסתירה.
אביטל שטרנברג: אנחנו מקבלים את הטענה ששר הפנים הוא לא הנציב העליון, למעט בעניין אחד והוא חקיקת העזר העירונית.
אביטל שטרנברג: בשנים שאני עובדת זכיתי לראות חקיקת עזר בעייתית ברמות שלא תאומנה, שמטילה מסים באופן רטרואקטיבי, שקובעת חזקות ראייתיות מאוד בעייתיות, שפוגעת בחופש הביטוי.
אביטל שטרנברג: אחר-כך תתייחס לזה עורכת-דין מצליח, שמטפלת אצלנו בחוקי העזר.
אביטל שטרנברג: לכן, מבחינתנו, הבדיקה כאן צריכה להיות מהותית.
אביטל שטרנברג: למשרד הפנים נקצבו 60 ימים.
אביטל שטרנברג: לצערנו לא תמיד הם ממלאים אותם בתוכן.
אביטל שטרנברג: נגמרו 60 הימים, הם מעבירים את זה אלינו.
אביטל שטרנברג: אחריותו של משרד המשפטים נגזרת הן מאחריותו לרשומות ולתקינות האמור ברשומות, שהרי סעיף 10(ב) לפקודת סדרי שלטון ומשפט מתש"ח-1948 קובע כי פרסומה של פקודה ברשומות ישמש ראיה כי אותה פקודה ניתנה ונחתמה כדין.
אביטל שטרנברג: בנוסף, כפי שאתם בוודאי יודעים, היועץ המשפטי לממשלה הוא המנחה המשפטי של הממשלה ובכלל זה של שר הפנים.
אביטל שטרנברג: ולכן אנחנו עומדים על הבדיקה אצלנו.
אביטל שטרנברג: אם יתקבל החוק הזה, לא רק שיעברו 60 ימים ויתכן שלא ייעשה דבר בחוק העזר, גם יתפרסם דבר מקולקל שלא תמיד כל תושב יהיה ער לכך, כי לא לכולם יש השכלה משפטית ולא לכולם יש את האמצעים להגיע לעורך-דין.
אביטל שטרנברג: יתרה מזאת, הקביעה שמדובר ב-60 ימים, תעמיד אותנו בקושי משום שישנו התור גם בפרסום ברשומות.
אביטל שטרנברג: בעצם חוקי עזר יהיו עדיפים ברשומות וכל התקנות האחרות, שמפרסמים משרדי ממשלה וגופים אחרים, יעמדו בתור ויחכו שקודם יתפרסמו חוקי העזר כי אלה צריכים תוך 60 יום מהרגע שהם הגיעו למשרד הפנים, גם להתפרסם ברשומות לפי המוצע כאן.
משה גפני: כשהכנסת מאשרת חוק, תוך כמה זמן זה מתפרסם ברשומות?
אביטל שטרנברג: החוקים זה סדר אחר.
אביטל שטרנברג: כאן מדברים על קובץ תקנות וזה ספר חוקים.
אביטל שטרנברג: אלו קבצים נפרדים לגמרי.
אביטל שטרנברג: הפרסום הוא כמה שאפשר יותר מהר, אבל שוב לפי הסדר.
אביטל שטרנברג: אתה בוודאי ער לזה שלפעמים זה לוקח מספר שבועות.
אביטל שטרנברג: המשך הדיון נדחה, בסוף הוא לא קויים.
אביטל שטרנברג: אנחנו מתנגדים.
אביטל שטרנברג: זו העמדה שלנו.
משה גפני: עורכת-דין שלומית מצליח, בבקשה.
שלומית מצליח: התהליך אצלנו הוא, חוק העזר מתקבל ותוך 30 יום אנחנו מעבירים אותו לפרסום או שולחים חזרה לרשות המקומית עם תיקונים במקרה שיש פגמים מהותיים.
משה גפני: חבר-הכנסת רובינשטיין לא בא לשנות את מהות החוק.
משה גפני: הדיון הוא אחר לגמרי.
משה גפני: הדיון הוא הגבלת הזמן.
משה גפני: אם יש התנגדות, בא נציג משרד המשפטים או נציג משרד הפנים ואומר: אני מתנגד כי זה פוגע בחוק זכויות האדם וחירותו.
משה גפני: פוגע בזכויות האזרח או, כפי שאמרת, יש תשלום מסים רטרואקטיבי.
משה גפני: הדיון הוא הבדיקה.
שלומית מצליח: אני אתן דוגמאות למקרים של פגמים מהותיים.
שלומית מצליח: חזקות ראייתיות בעייתיות, כמו שאביטל אמרה; סעיפים שמנסחים אותם בדרך של אחריות שילוחית בעוד שהיום כבר מקובל לנסח בדרך של אחריות ישירה ונובעת מהסרה של חובת פיקוח; הטלה רטרואקטיבית של מסים עירוניים.
שלומית מצליח: אנחנו מבקשים דברי הסבר מהרשות המקומית, מעבירים את זה להחלטה של המשנה ליועץ המשפטי ונבחנת הסבירות של ההוראה; פגיעה בחופש הביטוי.
שלומית מצליח: הגיעו אלינו חוקי עזר בעניין שילוט שהם מסוג תליית מודעות בעלות אופי פוליטי על בתי מגורים, דבר שהוא פוגע באופן מובהק בחופש הביטוי, והוא גם עומד בסתירה לתיקון האחרון לחוק הבחירות לכנסת.
אמנון רובינשטיין: מה זה שייך לכאן?
אביטל שטרנברג: החוק הזה הוא חורג מסמכות, כשחוק כזה הוא בלתי חוקי.
אביטל שטרנברג: אם אדוני רוצה שהדברים כאן ימצאו את מקומם ברשומות ואחר-כך גם תושבי הרשויות המקומיות יסבלו מהם, ניחא.
אמנון רובינשטיין: אפשר לתקוף חוק עזר גם לאחר שהוא פורסם.
אמנון רובינשטיין: אתם מתנגדים לכל הגבלת זמן או ל-60 יום?
אביטל שטרנברג: 60 יום האלה הם בלתי אפשריים.
אביטל שטרנברג: אדוני ציין בזמנו שהוא יהיה מוכן לפרק זמן ארוך יותר.
אביטל שטרנברג: בעניין הזה אני צריכה לחזור למשרד ולברר.
אמנון רובינשטיין: הגבלת זמן חייבת להיות.
משה גפני: את המשא ומתן ננהל כאן ועכשיו.
אביטל שטרנברג: אנחנו לא מוסמכים לנהל את המשא ומתן.
אביטל שטרנברג: אנחנו נצטרך לחזור לשרים שלנו ולברר.
משה גפני: את לא מוסמכת, ואני מכבד מאוד את ההקפדה שלך על עבודת הממשלה.
משה גפני: אני רוצה לדעת מה לפי דעתכם פרק הזמן שנראה הגיוני מבחינת הפרסום של חוקי עזר.
משה גפני: זאת אומרת, אם אנשים יעשו את עבודתם רגיל, לא יתאמצו יותר מדי אבל יעשו את עבודתם ויבדקו את חוקי העזר גם במשרד הפנים וגם במשרד המשפטים, כמה זמן צריך לפרסום חוקי עזר?
משה גפני: זאת אומרת, אם את היית בעלת הבית של העניין ואת היית צריכה להחליט מצד אחד שחוקי עזר יתפרסמו במועד, ומצד שני שלא תהיה פה איזו עבודה שיכולה לפגוע באזרחים.
אביטל שטרנברג: ראשית, יש לי בעיה עם רשומות כי אני לא יודעת מה פרקי הזמן.
אביטל שטרנברג: אנחנו מדברים עד המועד שאנחנו מסיימים הבדיקה או עד המועד של הפרסום?
משה גפני: עד המועד שאתם מסיימים את הבדיקה.
שלומית מצליח: חודש, חודש וחצי.
שלומית מצליח: הבעיה היא שפעמים רבות חוק העזר מתעכב במשרד הפנים.
משה גפני: כמה זמן הוא מתעכב במשרד הפנים?
שלומית מצליח: 60 יום.
אביטל שטרנברג: לפעמים זה לא נבדק.
שלומית מצליח: אני חייבת לציין שבמרבית המקרים, מה שקורה הוא שמשרד הפנים מוציא הודעת עיכוב.
שלומית מצליח: הוא בעצם קובע שבגלל שחלפו 60 הימים שקבועים לו בחוק, הוא לא יכול עוד להתנגד ונותן לרשות המקומית להעביר אלינו את חוק העזר לפרסום.
שלומית מצליח: חוק העזר מגיע אלינו לבדיקה ראשונית בלי שעובר כל בדיקה קודמת.
שלומית מצליח: לכן יש פה עיכוב רציני של הליך הפרסום, ואנחנו מתחילים את הבדיקה חודשיים אחרי.
אמנון רובינשטיין: 90 יום יספיקו.
שלומית מצליח: אם מתקנים חקיקה, אני מציעה לקבוע איזשהו הליך שיזרז את זה.
אמנון רובינשטיין: 90 יום זה בסדר גמור, גם לפי מה שאתם אומרים.
משה גפני: אני מציע לקרוא את החוק.
מרים פרנקל-שור: "הצעת חוק לייעול פרסום חוקי עזר (תיקוני חקיקה), התשס"ב-2002.
מרים פרנקל-שור: בפקודת העיריות, בסעיף 258, במקום סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב) חוק עזר כאמור בסעיף קטן (א), יפורסם בתוך—"
משה גפני: תשעים ימים.
אביטל שטרנברג: זה לסיים את הבדיקה אבל לא הפרסום.
אביטל שטרנברג: זה יועבר לפרסום.
אמנון רובינשטיין: שלושה חודשים לא מספיקים?
שלומית מצליח: עד להעברה לפרסום.
אביטל שטרנברג: אתה גם קובע להם מקום בתור ברשומות ואתה דוחה דברים אחרים שמחכים שם בתור.
אביטל שטרנברג: אני לא חושבת שזה ראוי.
אמנון רובינשטיין: אני בכלל לא חושב שזה בסדר שרשומות יכולות לעכב חוק.
אביטל שטרנברג: עשו את כל האמצעים שאפשר לטובת רשומות ואז נפרסם דברים באופן מיידי.
משה גפני: יפורסם תוך תשעים ימים.
מרים פרנקל-שור: "—
מרים פרנקל-שור: מהיום שהביא ראש העיריה את חוק העזר לידיעת השר; הודיע השר או מי שהסמיכו לכך כי אין לו התנגדות לחוק העזר, יפורסם חוק העזר אף לפני תום מועד זה.
אביטל שטרנברג: אני חוששת מאוד שאתם מוציאים תקלה תחת ידיכם בעניין הזה.
אביטל שטרנברג: אני עדיין עומדת על העניין שזה יועבר לפרסום.
אביטל שטרנברג: קל מאוד לכתוב בחוק שיהיה כך וכך והעולם יסתדר.
אביטל שטרנברג: אבל בעולם שיש בו משאבים מוגבלים, אני חוששת מאוד שהדברים האלה לא יסתדרו אם לא יקצו משאבים לרשומות, ונראה לי שלא ראוי לעשות את זה מראש.
אביטל שטרנברג: אני מציעה שייכתב: "יועבר לפרסום".
אמנון רובינשטיין: תעבירו את הרשומות ליזם פרטי ותראו כמה מהר זה לוקח.
משה גפני: ההערה של משרד המשפטים היא שתשעים יום יכולים אולי להספיק, נראה שזה מספיק, כדי לערוך את הבדיקות במשרדי הממשלה.
משה גפני: הפרסום ברשומות הוא תהליך אחר שאותו צריך לקחת בחשבון.
משה גפני: לפי דעתכם, במקרה הזה לא נתנו את דעתנו.
מרים פרנקל-שור: בפקודת המועצות המקומיות, בסעיף 22, במקום סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב) חוק עזר כאמור בסעיף קטן (א), יפורסם תוך ששים ימים מהיום שהביא ראש המועצה את חוק העזר לידיעת השר; הודיע השר או מי שהסמיכו לכך כי אין לו התנגדות לחוק העזר, יפורסם חוק העזר אף לפני תום מועד זה.
אביטל שטרנברג: זו תמונת ראי במועצות המקומיות.
אביטל שטרנברג: אותן הערות, כמובן, רלוונטיות לגבי מועצות מקומיות.
משה גפני: היות ומדובר על חוק שהועבר לקריאה ראשונה והוא בוודאי הועבר לידיעת משרדי הממשלה, גם לידיעת משרד הפנים, אני מניח שהם קראו את החוק עם דברי ההסבר ובדברי ההסבר כותב חבר-הכנסת רובינשטיין שהצעת חוק פרטית זו מוגשת על דעתו של שר הפנים, אני סבור שוועדת השרים היתה צריכה לתת את דעתה ולהגיד לנו מהו פרק הזמן.
משה גפני: הרי בעיקרון משרדי הממשלה לא מתנגדים לכך שאפשר לקבוע זמן בחקיקה אלא הוויכוח הוא כמה זמן – 60, 90, 120לא חשוב מה, מכיוון שמשרדי הממשלה לא באו עם הצעה למועד, כמה זמן צריך, מכיוון שהדיון הוא לא עקרוני אלא הוא בעצם טכני שהופך אותו למהותי, מכיוון שכולנו סובלים מעניין הפרסום ברשומות, מכיוון שעד שהחוק הזה יפורסם ברשומות כדי להביא אותו לקריאה ראשונה במליאת הכנסת גם יקח זמן, מכיוון שאני בכלל לא מבין למה הפרסום ברשומות לא נעשה בכנסת, למשל לגבי חוקים של הכנסת, למה חברי הכנסת צריכים לחכות חצי שנה במקרים מסויימים, ומכיוון שיש כמה דברים שלפי דעתי כבר מזמן היה צריך לייעל אותם, על כן אני מציע 90 יום ונאשר את החוק הזה לקריאה ראשונה.
משה גפני: נבקש ממשרדי הממשלה הרלוונטיים, דהיינו משרד הפנים, משרד המשפטים ומשרד האוצר לחזור ולבדוק על כמה ימים כן מסכימים.
משה גפני: אם זה יישמע הגיוני ויהיה לזה נימוקים משכנעים, אני מתאר לעצמי שחבר-הכנסת רובינשטיין, שהוא אדם הגיוני, יסכים לתיקונים שלכם בקריאה השנייה והשלישית.
משה גפני: מי בעד אישור הצעת החוק לקריאה ראשונה?
משה גפני: ה צ ב ע ה בעד הצעת החוק – 2 נגד – אין הצעת חוק לייעול פרסום חוקי עזר (תיקוני חקיקה), התשס"ב-2002, עם התיקון, נתקבלה.
משה גפני: בעד – 2, אין נגד.
משה גפני: החוק אושר ומועבר לקריאה ראשונה.
משה גפני: אני מבקש ממשרד הפנים וממשרד המשפטים להציע מועד.
משה גפני: אם זה יהיה הגיוני, אנחנו נעשה את זה בקריאה השנייה והשלישית.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק האזרחות (ביטול התאזרחות של בעל ואישה), התשס"ב-2002.
משה גפני: היו שתי הצעות חוק בוועדה – הצעת חוק של חבר הכנסת אליעזר כהן והצעת חוק של חברי הכנסת צבי הנדל, בנימין אלון ואליעזר כהן.
משה גפני: החלטנו שאנחנו בינתיים לא דנים בהצעת החוק של חבר הכנסת אליעזר כהן אלא בהצעת החוק שחבר הכנסת אליעזר כהן חתום עליה יחד עם בנימין אלון וצבי הנדל, שהוא מוביל את החוק הזה.
משה גפני: התקבלה החלטה לאשר את זה לקריאה ראשונה.
משה גפני: ביקשו רוויזיה על החלטת הוועדה חברי הכנסת: אחמד טיבי, עסאם מח'ול, יהודית נאות, מוסי רז, סופה לנדבר, מוחמד כנעאן, ואני מתנצל בפני מישהו שאינני מזהה את החתימה שלו.
משה גפני: כעת תיערך הצבעה מי בעד הרוויזיה.
משה גפני: מי שנגדה – מאשר את ההחלטה של הוועדה להעביר את הצעת החוק לקריאה ראשונה.
משה גפני: מכייון שעבר זמן די רב מאז – אני חושב שזה היה עוד לפני הפגרה – אני מבקש מחבר הכנסת צבי הנדל להסביר במה מדובר.
צבי הנדל: אני אומר שזה מאד דומה להצעת ההחלטה שהוגשה ביום ראשון בישיבת ממשלה, שהתקבלה פה אחד על ידי כל השרים, דהיינו שחתונה לא מקנה אזרחות אוטומטית – כמעט אוטומטית, אלא שר הפנים צריך לאשר, כי היום זה מנוצל לרעה בעיקר על ידי תושבים מיש"ע ומירדן, ולכן זה לא יהיה אוטומטי אלא בהחלטת שר הפנים.
מוחמד כנעאן: מה שנאמר זה לא נכון.
מוחמד כנעאן: גם היום, חתונה לא מקנה אזרחות אוטומטית, יש תהליך.
משה גפני: אני מבקש ממנהלת הוועדה לקרוא את שמות החברים – מי בעד הרוויזיה ומי נגד.
משה גפני: יפה שפירא: משה גפני – נגד; גנדי ריגר (מחליף את חברת הכנסת מרינה סולודקין) – נגד; יגאל ביבי- נגד; צבי הנדל (מחליף את חבר הכנסת אורי אריאל) – נגד; אחמד טיבי – אינו נוכח; מוחמד כנעאן – בעד; קולט אביטל (מחליפה את חבר הכנסת מקסים לוי) – בעד; סופה לנדבר – נמנעת; מוחמד ברכה (מחליף את חבר הכנסת עסאם מח'ול) – בעד; יהודית נאות – בעד; יצחק סבן – נגד; איוב קרא – נגד; מוסי רז – בעד; ויצמן שירי – נגד; נסים זאב – נגד.
משה גפני: 8 נגד הרוויזיה, 5 בעד הרוויזיה, 1 נמנעת.
משה גפני: בקשת הרוויזיה לא נתקבלה.
משה גפני: שלום, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת) (תיקון) (הרחבה והסמכה על בתי אוכל), התשס"ב-2002, של קבוצת חברי הכנסת.
משה גפני: היו ארבעה חוקים שאיחדנו אותם בוועדה לחוק אחד.
משה גפני: הראשון שהגיש את הצעת החוק היה חבר הכנסת שאול יהלום, והגישו חברי הכנסת מיכאל קליינר, זאב בוים, אליעזר כהן, דוד לוי, יחיאל לסרי, משה גפני, יאיר פרץ, נסים זאב, עופר חוגי, רחמים מלול, יצחק סבן.
משה גפני: עניינו של החוק הוא בעצם תיקון טכני - בעקבות הוראה מאד משונה של היועץ המשפטי של עיריית תל-אביב, ערב תשעה באב בצהריים, שלא בטוח שעל פי החוק מבחינה משפטית, דינו של תשעה באב הוא כמו דינו של יום הזיכרון לחללי צה"ל ויום הזיכרון לשואה ולגבורה.
נסים זאב: היתה בעיה מתי מתחיל הלילה.
משה גפני: בעצם היתה מעין השמטה שלא במכוון של המחוקק בעת שהחוק הזה עבר בכנסת.
משה גפני: הושמט העניין הזה, אף אחד גם לא העלה בדעתו שכתוצאה מכך תהיה איזושהי בעיה, אבל מאחר שהיא התעוררה ביקשנו לתקן את התיקון, שזה בעצם תיקון טעות, ועכשיו אנחנו דנים לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
משה גפני: חבר הכנסת יהלום, האם אתה רוצה להוסיף?
משה גפני: שאול יהלום: לדעתי, אפשר לאשר אותו ככתבו, אבל אם יהיו חברי כנסת שירצו להתייחס, אני רוצה לומר את מהות הדברים.
משה גפני: היו"ר משה גפני: אנחנו נלך על פי הסדר הרגיל, כשהיועצת המשפטית של הוועדה תקרא את החוק להכנה לקריאה שנייה ושלישית וכל אחד יביע את דעתו לגבי סעיפי החוק.
משה גפני: מרים פרנקל-שור: "הצעת חוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת)(תיקון)(הרחבה והסמכה על בתי אוכל), התשס"ב-‏2002 תיקון סעיף 3 בחוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת), התשנ"ח-1997 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 3 – בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "או פתיחת בתי אוכל בליל יום האבל, מתחילת האבל ועד לזריחת השמש למחרתו"; בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא: "בתי אוכל" – לרבות בתי קפה, מסעדות, בתי תה, בתי משקה, מזנונים ומוסדות אחרים כיו"ב, כמשמעם בסעיף 249(20) לפקודת העיריות.
משה גפני: "תוקף חוק עזר 2.
משה גפני: חוק עזר שהתקינה רשות מקומית כדין לפי פקודת העיריות או לפי פקודת המועצות המקומיות, לפי הענין, לפני תחילתו של החוק העיקרי, הקובע איסור פתיחת בתי אוכל מתחילת יום האבל ועד צאתו, יראו אותו כאילו הוא קובע איסור פתיחת בתי אוכל בליל יום האבל, מתחילת האבל ועד לזריחת השמש למחרתו.
משה גפני: במקרה הזה אנחנו מדברים על חוק הסמכה מיוחדת שבעצם מאפשר לרשויות המקומיות לקבוע את זה, יש רשויות שלא יקבעו את זה.
משה גפני: הרי תשעה באב במהותו הוא יום אבל של היהודים.
משה גפני: במקום שיש תושבים שהם אינם יהודים, בוודאי שהרשות המקומית מחליטה שהיא לא מחילה את החוק הזה.
משה גפני: השאלה האם הוא חל רטרואקטיבית.
משה גפני: למשל, עיריית תל-אביב שיש לה חוק עזר - והחוק הזה יעבור בקריאה שנייה ושלישית - איך היא תצטרך לנהוג?
משה גפני: מרים פרנקל-שור: אתה מתכוון מה נפקותו של סעיף 2.
משה גפני: סעיף 2, נפקותו שאם יש לרשות מקומית – בין עירייה ובין מועצה – חוק עזר שאוסר על פתיחת בתי אוכל מתחילת יום האבל ועד לסופו, לא יבוטל, אלא יראו אותו כאילו הוסמך.
משה גפני: נסים זאב: השאלה מה לגבי אזורים מסוימים.
משה גפני: היו"ר משה גפני: אז העירייה יכולה להחיל.
משה גפני: נסים זאב: איפה זה משתמע בחוק שעירייה יכולה?
משה גפני: למשל, עיריית ירושלים חושבת שבעיר העתיקה אי אפשר להחיל את החוק הזה, איך זה בא לידי ביטוי שבעיר העתיקה כן יהיה פתוח?
משה גפני: שאול יהלום: בחוק הראשי.
משה גפני: זה חוק תיקון.
משה גפני: נסים זאב: חוק תיקון, אבל איך זה משתמע?
משה גפני: אתה נותן כאן היום סמכות לרשות המקומית ואתה בעצם לא מגביל, אתה אומר שזו מקשה אחת – או כן או לא.
משה גפני: מרים פרנקל-שור: סעיף 4 לחוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת), אומר: "רשות מקומית רשאית להטיל איסור כאמור בסעיף 3 על כל אזור שיפוטה או על חלק מסוים ממנו, ובלבד שיחול על כל האוכלוסיה באותו אזור או באותו חלק ממנו".
משה גפני: יהודית נאות: זה לא יפתיע את אף אחד שאני מתנגדת לחוק הזה בצורה נחרצת.
משה גפני: בעיניי, זו כפייה דתית בהתגלמותה.
משה גפני: אני חושבת שלא צריך להעביר את החוק הזה ואני ודאי חושבת שלא צריך להתחיל להעביר את כל הנושא הזה של הכפייה הדתית ממה שאנחנו רואים כאן בכנסת ובממשלה גם לרשויות המקומיות כי כך אנחנו פותחים את עידן ה"מסחרה" ברשויות המקומיות במובן של כפייה דתית.
משה גפני: אני לא חושבת שתשעה באב, צריך לדון אותו באותו דין כמו יום הזיכרון לשואה ולגבורה ויום הזיכרון לחללי צה"ל, וכאן מנסים לכפות על כל אחד בציבור – בין אם הוא חילוני ובין אם הוא דתי – בעצם מנסים לכפות עלי דברים שאני לא מאמינה בהם, וזו כפייה – תבינו את זה.
משה גפני: מוחמד כנעאן:
משה גפני: בנוסף לדבריה של חברת הכנסת יהודית נאות, שאני מסכים אתם, אני מבקש להגיש הסתייגות לגבי פסקה (2) "בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא:" – למחוק את זה.
משה גפני: אני חושב שאין לזה מקום, אנחנו לא צריכים לכפות על אנשים.
משה גפני: אדם דתי שרוצה לסגור – שיסגור, אדם חילוני שרוצה לפתוח – שיפתח.
משה גפני: מרים פרנקל-שור: אבל פסקה (2) באה רק להבהיר מה שכתוב בפסקה (1) – מהם בתי אוכל, זאת אומרת שיישאר בתי אוכל לפרשנות.
משה גפני: יהודית נאות: אני מודיעה מראש לפרוטוקול – אני מגישה שורת הסתייגויות, כולל לשם החוק.
משה גפני: מוחמד כנעאן: גברתי היועצת המשפטית, אני מבקש לרשום את שתי ההסתייגויות שלי – ראשית, הסתייגות לשם החוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב.
משה גפני: אין לי התנגדות לנושא של תשעה באב, שהוא יום קדוש או לא קדוש.
משה גפני: היו"ר משה גפני: לא קדוש.
משה גפני: הוא יום אבל.
משה גפני: אני לא מתווכח על כך, אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל אני מתנגד לאיסור פתיחת בתי עינוגים.
משה גפני: נסים זאב: אבל זה לא יהיה במגזר הערבי.
משה גפני: מוחמד כנעאן: אני חי במדינת ישראל.
משה גפני: לצערי הרב, אילו לא היית מתערב בנושאים ערביים, לא הייתי מתערב בנושאים יהודיים.
משה גפני: לא התכוונתי לבוא לישיבה זו, אבל בעקבות ההצבעה הקודמת החלטתי מהיום והלאה להתחיל להתערב בנושאים היהודיים.
משה גפני: היו"ר משה גפני: חבר הכנסת כנעאן, אתה תקבל את מלוא הסיוע, כמו כל חבר כנסת, לומר את מה שאתה מעונין ולהגיש הסתייגויות.
משה גפני: רק כהערה – אני מבקש לא לקחת את ההצבעה הקודמת כהחלטה גורפת.
משה גפני: יהודית נאות: למה לא?
משה גפני: זה היה גזעני כלפיו.
משה גפני: היו"ר משה גפני: מכיוון שברוב המקרים, אני על כל פנים, לא מתערב.
משה גפני: גם בדיון שהתקיים על החוק הזה, יש לנו עם העניין הזה בעיה.
משה גפני: מוחמד כנעאן: אמרתי – יש לי שתי הסתייגויות: לשם החוק ולגבי פסקה (2).