GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן נתנזון: הרב גפני, 5 מחלקות לא יספיקו.
נתן נתנזון: יש לך מחלקת קבורה, עירובין, כשרות, רישום נישואין, מקוואות, תרבות תורנית, כספים, וזה עוד לא הסוף.
משה גפני: לכל אחד צריך מנהל מחלקה?
משה גפני: רישום נישואין לא יכול להיות תת מחלקה?
משה גפני: למה זה צריך להיות עם עוד מנהל מחלקה?
נועה בן-אריה: צריך להשאיר את זה על מקסימום 5 מחלקות.
נתן נתנזון: כאילו בשילטון המקומי יש עד 5 מחלקות.
נתן נתנזון: עכשיו הבעיה היא רק איך מנהלים את המועצות הדתיות בחיסכון?
נועה בן-אריה: אני לתומי חשבתי שיש כאן מגמת התייעלות.
נתן נתנזון: יש גם גבול להתייעלות.
נתן נתנזון: אפשר שיהיה אחראי על שירותי הדת במקום ראש רשות ואז את הכל נפתור בהתייעלות.
משה גפני: יש כאן ויכוח שמביא אותי להתלבטות.
משה גפני: אני מעוניין בהתייעלות המערכת.
משה גפני: אני רוצה שנהיה אור לרשויות המקומיות.
נועה בן-אריה: יש לבצע איזו שהיא הבחנה בין רשות מקומית שמופקדת על מתן סל שירותים גדול לשירותי דת לכשעצמם.
נועה בן-אריה: הגדרה מחלקתית במסגרת פקודת העיריות לא קיימת ולא צריכה להיות.
נועה בן-אריה: הראייה היא שהיום יש איזו שהיא מגמה של צמצום.
נועה בן-אריה: אם שירותי הדת יצאו מתוך הרשויות המקומיות, אז לא יהיו יותר מחלקות של שירותי דת ברשויות המקומיות.
נועה בן-אריה: אם הרווחה תצא מהרשויות המקומיות, אז ילכו ויצטמצמו המחלקות.
נועה בן-אריה: יש צורך לתחום את מספר המחלקות כיוון שממילא ניתן יהיה ליצור תת מחלקות.
נועה בן-אריה: המגמה היא התייעלות ולכן צריך להגביל את מספר המחלקות.
ישראל נדיבי: אני מציע שמספר המחלקות ייקבע לפי מספר התושבים.
ישראל נדיבי: צריכה להיות איזו שהיא פרופורציה בין מספר האנשים למספר המחלקות.
נועה בן-אריה: אין קשר.
שלום בן-אבי: אני חושב שצריכות להיות 4 מחלקות חובה, כאשר את יתר המחלקות תאשר המינהלת הראשית.
משה גפני: כשרשות מקומית רוצה לפתוח מחלקת תרבות היא צריכה אישור לזה?
ישראל שפיצר: אנחנו מאשרים את זה היום רק באמצעות התקציב.
ישראל שפיצר: ראש הרשות כשהוא מציג את התקציב שלו בתחילת שנה חייב להכניס את כל השינויים שהוא מתכוון לעשות.
משה גפני: ואתם יכולים להגיד לו..
ישראל שפיצר: אנחנו נבחן לגופו של עניין.
משה גפני: ואם הגעתם למסקנה.
ישראל שפיצר: אז אנחנו לא מאשרים את זה.
עודד וינר: אני לא מבין ממתי מקימים מחלקות בחקיקה ראשית.
יגאל ביבי: המועצה צריכה לקבוע.
עודד וינר: המועצה תקצה תקציב בהתאם לגודל.
אמנון דה-הרטוך: בנושא הזה הניסיון מראה שהמינויים במועצות הדתיות לא נבעו מתוך התחשבות בהיקף התקציבי של הפעילות.
אמנון דה-הרטוך: ישנם מקרים רבים שתקציבה של המועצה הדתית מוקצה רובו ככולו לתשלום משכורות ופנסיה של כל מיני עובדים ומנהלי מחלקות שהצורך שלהם לא ברור.
אמנון דה-הרטוך: מהבחינה הזאת אני חושב שזה בהחלט לגיטימי שהמחוקק הראשי יאמר שהתקציב שמוקצה לשירותי הדת ינוצל למטרות אמיתיות.
משה גפני: לירושלים, למשל, יש צורך אמיתי ביותר מחלקות.
אמנון דה-הרטוך: במדינות כמו הולנד ובלגיה מספר משרדי הממשלה הוא בערך 10, לא 25.
אמנון דה-הרטוך: אפשר לפתור את הבעיה.
משה גפני: אני רק מקווה לשמוע אותך כשיהיה פה דיון בוועדה על צמצום ברשויות המקומיות.
עודד וינר: מה שאומר אמנון זה לא רלוונטי, כי אין הגבלה של מספר העובדים במחלקות.
עודד וינר: אפשר לנפח כל מחלקה עד בלי די.
משה גפני: על כל דבר אפשר להגיד שאפשר לנפח.
משה גפני: אנחנו כמחוקקים יכולים לעשות את המקסימום, לא מעבר לזה.
משה גפני: אני מציע שאת הסעיף לגבי הגבלת המחלקות נשאיר לקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: יכול להיות שנביא את זה לקריאה שנייה ושלישית בשתי גירסאות.
מירי פרנקל-שור: ולקריאה ראשונה?
משה גפני: להשאיר ככה.
מירי פרנקל-שור: 39(א) "רבני שכונות ימונו על ידי רבני העיר, באישור המועצה.
משה וינר: זה סותר את ההוראות הקיימות היום.
משה וינר: משקיף הרבנות הראשית נמצא במינוי רבני שכונות.
משה וינר: איפה זה נמצא פה?
משה גפני: איך נבחרים היום רבני שכונות?
עודד וינר: על פי מכרז.
עודד וינר: בוועדה הבוחרת צריך להיות נציג הרבנות הראשית כמשקיף.
עודד וינר: האם (א) כולל את כל הפרוצדורה של היום?
משה גפני: תראה ממה המועצה מורכבת.
משה גפני: כל מה שאמרת נמצא, רק יותר יעיל.
שלום בן-אבי: רב שכונה לא נבחר היום לפי מכרז מובן מאליו.
שלום בן-אבי: כל מועצה דתית עושה מכרז איך שהיא רוצה.
אליהו ליפשיץ: לא נכון.
שלום בן-אבי: יש תקנון שאומר איך בוחרים רב שכונה?
שלום בן-אבי: בתקנה?
אליהו ליפשיץ: בנהלים.
משה גפני: אומר עו"ד ליפשיץ שמייצג את משרד הדתות שיש נהלים ברורים.
שלום בן-אבי: הם לא מתקיימים.
שלום בן-אבי: אני חושב שרב שכונה צריך להיבחר במכרז מבין המומלצים של הרבנים המקומיים, לא שהרבנים ימנו.
יגאל ביבי: ככה מנסחים סעיף?
אמנון דה-הרטוך: מה גודלה של שכונה?
אמנון דה-הרטוך: 3 רחובות?
אמנון דה-הרטוך: מה היא הגדרה של שכונה?
ישראל נדיבי: אין כאן התייחסות לרבנים במועצות האזוריות.
נתן נתנזון: השאלה במה מדובר פה.
נתן נתנזון: האם מדובר על רב שכונה שיכול להתמנות כמנהל מחלקה, או מדובר על מינוי של רבני שכונות?
משה גפני: זה שרבני שכונות יכולים להיות מנהלי מחלקות כבר כתוב בסעיף קודם.
משה גפני: כאן מדובר על מינוי של רבני שכונות.
משה גפני: אני סומך על עו"ד ליפשיץ שהכל נעשה על פי נהלים.
משה גפני: אני קיבלתי כמה וכמה תלונות לגבי העניין הזה, אבל יכול להיות שהתלונות טופלו והכל בסדר.
נתן נתנזון: או שזאת מדינה אחרת.
משה גפני: אנחנו מדברים על אותה מדינה.
אליהו ליפשיץ: יכולים גם לחוקק חוק ולא לקיים אותו.
משה גפני: אין חוק לגבי רבני שכונות, אפילו לא תקנות.
אליהו ליפשיץ: יש הסכם קיבוצי.
משה גפני: האם באופן תאורטי יכול שר הדתות להפעיל את השפעתו כך שבמקום מסויים לא ייבחר רב שכונה ובמקום אחר כן ייבחר רב שכונה?
משה גפני: זה יכול לקרות על פי הנהלים הקיימים?
אליהו ליפשיץ: לא יתכן.
יגאל ביבי: אני מבין את ההרגשה של יושב-ראש הוועדה שצריך לעשות איזה שהיא רפורמה בנושא של שירותי הדת.
יגאל ביבי: אין ספק שבכל נושא רבני הערים צריך לעשות רפורמה.
יגאל ביבי: היום המועצה הדתית ממנה את רבני השכונה.
משה גפני: כשהכנו את החוק הזה הפרק של רבני שכונות לא היה בפנים.
משה גפני: ניסיתי להימנע, עד כמה שאפשר, מלעלות על מוקשים, לכן את מינוי רבני הערים לא הכנסתי.
יגאל ביבי: אבל רבני ערים זה הכי חשוב.
משה גפני: שיהיה רב עיר אחד, לא אשכנזי וספרדי.
יגאל ביבי: תכתוב.
משה גפני: יש הצעת חוק שלי.
משה גפני: הגשתי את הצעת החוק בקדנציה הקודמת והיא עברה.
משה גפני: אני לא ממשיך אותה עכשיו.
יגאל ביבי: המהות של החוק זה רב עיר.
משה גפני: כל עוד שזה המצב החוקי אי אפשר למנות רב שכונה בלי הסכמה של רב עיר.
יגאל ביבי: הסכמה, אבל לא שהוא ימנה.
משה גפני: אני מציע שרבני שכונות ימונו על ידי רבני העיר, באישור המועצה.
אליהו ליפשיץ: מי יקבע כמה תקנים יהיו של רבני שכונות?
משה גפני: זה ההיקף התקציבי שנדבר עליו בהמשך.
משה גפני: אנחנו מדברים עכשיו על איך ממנים את רבני השכונות, איך מונעים מצב שממנים רב שכונה בגלל שמישהו רצה.
משה גפני: זה הרציונאל שעומד מאחורי העניין הזה.
יגאל ביבי: אל תכתוב שרבני השכונות ימונו על ידי רבני העיר, אלא השכונה, בתי הכנסת, גבאי בתי הכנסת יגישו את המלצתם לגבי רב מסויים שהם רוצים.
משה גפני: אני מציע שרבני שכונות ימונו על ידי רבני עיר, באישור המועצה, על פי תקנות שיקבע השר לענייני דתות.
מירי פרנקל-שור: דרך הבחירה תהיה בתקנות?
אליהו ליפשיץ: תוסיף לרבני השכונות את רבני היישובים.
ישראל נדיבי: ביישובים צריך להשאיר את המצב כמו שהוא היום, כלומר שהיישוב עצמו יקבע.
משה גפני: בסדר, אנחנו לא נכנסים לזה.
אמנון דה-הרטוך: הרעיון הוא שראש השילטון המקומי, מנכ"ל משרד הדתות, שני ראשי הרשויות המקומיות יצטרכו להידרש לאישור רב שכונה בכל עיר ועיר בישראל.
משה גפני: יש לך הצעה טובה יותר?
אמנון דה-הרטוך: אני חושב שהדברים יכולים לשבש את עבודתם של כמה וכמה בעלי תפקידים במדינה שיידרשו לאשר רב שכונה בכל עיר ועיר.
משה גפני: עו"ד ליפשיץ, כמה רבני שכונות מאשרים בשבוע?
אליהו ליפשיץ: תלוי בתקופה.
אליהו ליפשיץ: זה עשוי להגיע לעשרות, וזה יכול להיות גם 0.
משה גפני: מכיוון שמדובר על כמה עשרות בשנה, אני מציע שפעמיים בשנה הם יתכנסו לשם אישור רבני שכונות.
אמנון דה-הרטוך: לא התייחסתי להליך הפורמאלי של הישיבה, התייחסתי לכמות הטלפונים שאותם אנשים צריכים לקבל.
שמעון אולמן: אני חושב שצריך להכניס את מנכ"ל הרבנות הראשית כגורם מרכזי בתוך הסעיף הזה.
משה גפני: איזה מעמד אתה רוצה לתת לו?
שמעון אולמן: אני חוזר לסעיף 7(א)..
משה גפני: אם תשים לב להרכב מועצת הרשות זה פשוט בלתי אפשרי.
משה גפני: אם מכניסים את מנכ"ל הרבנות הראשית, יצטרכו להכניס עוד כמה.
משה גפני: כשאתה מדבר על מועצת הרבנות הראשית המנכ"ל הוא בוודאי הגורם.
עופר חוגי: יש בעיה בנושא של רבני עיר.
עופר חוגי: רבני עיר לא מעוניינים למנות רבני שכונה.
משה גפני: אתה בעד זה או נגד זה?
עופר חוגי: אני מדבר איתך על מציאות שבה האזרח סובל.
משה גפני: הפתרון מופיע בסעיף 39(ב)(3).
שמעון אולמן: החשיבות של רבני שכונות היא גדולה.
שמעון אולמן: אנחנו צריכים את מספר רבני השכונות שיהיו לכל עיר להשאיר לתקנות וגם את בחירתם של רבני השכונות להשאיר לתקנות.
זאב פרידמן: כל השירותים שניתנים הם לצרכנים.
זאב פרידמן: קובע גם המחוקק - ואם לא המחוקק אז הרשות -מנגנון כלשהו לבדיקת הלך הרוח של הציבור.
זאב פרידמן: הדברים של חבר הכנסת ביבי רק נתנו דוגמה ספציפית איפה צריכים לעגן את השמיעה של הציבור ולהתחיל הליכי מינוי מן הציבור ואילך.
זאב פרידמן: הדברים האלה נעשו ברשויות מאוד גדולות, כמו ברשות המים, כמו בחוק משק החשמל.
זאב פרידמן: אני לא קובע כרגע באיזו דרך זה צריך להיעשות.
משה גפני: סעיף 39(ב)(3) עונה על מה שאתה אומר?
זאב פרידמן: אני מדבר על משהו יותר כללי.
זאב פרידמן: יכולה להיות מציאות שציבור שלם יוזם משהו.
זאב פרידמן: יכול להיות שהאינטרסים של הציבור בשטח שונים ממקום למקום.
זאב פרידמן: לכל אורך החוק צריך למצוא את הכלי איך להביא את דבר הציבור אל המחוקק או אל המחליט.
משה גפני: אחרי שהחליטו שבוחרים רב שכונה, למה הצרכן צריך להיות שם?
זאב פרידמן: אפשר למצוא את הדרך בתקנות כך שהציבור יוכל להשפיע על ההחלטה.
זאב פרידמן: לפחות צריך לשמוע את הציבור בטרם קובעים את ההחלטה.
משה גפני: צריך בתקנות של שר הדתות לכתוב את זה.
משה גפני: כשהולכים למנות רב צריך לשמוע נציג של השכונה.
משה גפני: אי אפשר בחקיקה הראשית להיכנס לזה.
זאב פרידמן: רוב החוקים החדשים היום כן כוללים איזו שהיא חובת היוועצות, או לפחות מנגנון שבו מחוייבת הרשות להתייחס לאותן פניות של ציבור מאורגן או של אירגון צרכנים.
שלום בן-אבי: בחוק שירותי הדת קיימת חובה על שר הדתות להתקין תקנות.
שלום בן-אבי: ב-20 השנים האחרונות לא הותקנו תקנות.
שלום בן-אבי: אני חיברתי את התקנות לפי צו המועצות המקומיות.
שלום בן-אבי: אני מציע לכתוב "למכרז לתפקיד רבני שכונות יוכלו לגשת רבנים שקיבלו המלצת רבני העיר.
שלום בן-אבי: ועדת המכרזים תורכב כמתחייב מהוראות התקשי"ר, בהתאמה.
שלום בן-אבי: "
משה גפני: אנחנו עוסקים בחוק מאוד רגיש.
משה גפני: אני נתון לביקורת ציבורית גדולה מאוד לגבי החוק הזה.
משה גפני: אנחנו מדברים על נושאים הלכתיים.
משה גפני: נכון שרב שכונה נושא בתפקיד של פקיד, אבל הוא בכל זאת רב שכונה.
משה גפני: אנחנו רוצים שהוא יהיה אדם משכמו ומעלה, שיהיה אדם הלכתי.
משה גפני: אי אפשר ללכת איתו במנגנון הרגיל.
משה גפני: מירי, אני מציע שתהיה איזו שהיא אמירה בחוק שנציג השכונה יהיה שותף בהליך הזה.
משה גפני: לא צריך ניסוח משפטי מחייב, אלא ששר הדתות יתחשב.
מירי פרנקל-שור: 40(א) "בכל מקום בחוק זה בו נדרשת הסכמת רבני עיר, ולא ניתנה הסכמתם בתוך שבועיים מיום שנדרשה, בשל חילוקי דעות בינם לבין המינהלת, תעבור ההחלטה לדיון במועצת הרשו, והיא רשאית (1) להכריע בשאלה; ההכרעה טעונה הסכמת הרבנים הראשיים; (2) לחזור ולבקש את הסכמת רבני העיר, ואם זו לא ניתנה כעבור שלושה ימים, להכריע כאמור בפסקה (1).
מירי פרנקל-שור: (ב) בכל מקום בחוק זה בו נדרשת הסכמת רבני עיר, ולא ניתנה הסכמתם בתוך שבועיים מיום שנדרשה, בשל חילוקי דעות בין רבני העיר, או בשל העדר רבני עיר, תעבור הסמכות לידי מועצת הרבנות הראשית; מועצת הרבנות הראשית תכריע בתוך פרק זמן סביר.
אליהו ליפשיץ: מה זה פרק זמן סביר?
משה גפני: אני סומך על מועצת הרבנות הראשית שהיא תעשה את זה בזמן סביר.
אליהו ליפשיץ: אני דווקא לא.
אליהו ליפשיץ: פרק זמן סביר זאת אחת הבעיות הגדולות ביותר בחקיקה.
אמנון דה-הרטוך: אני מציע שהפיסקה "בשל חילוקי דעות בין רבני העיר" תמחק.
משה גפני: "ולא ניתנה הסכמתם בתוך שבועיים מיום שנדרשה.
אמנון דה-הרטוך: שבועיים נראה לי פרק זמן קצת קצר מידי.
אליהו ליפשיץ: 30 יום לזה ו30 יום לזה.
משה גפני: במקום שבועיים 21 יום.
אמנון דה-הרטוך: חודש.
משה גפני: הכל ייעצר.
משה גפני: אנחנו מדברים על מקרים שבהם המערכת עומדת, היא לא פועלת.
משה גפני: מדובר על מצב שאין הסכמה בין רבני העיר.
עודד וינר: אתה לפני רגע רצית שרבני שכונות ימונו פעמיים בשנה.
משה גפני: אמרתי שאם מנכ"ל הרבנות הראשית הוא אדם יעיל אז הוא ירכז את זה פעמיים בשנה.
משה גפני: אתה יכול לזמן אותם פעם ביומיים.
עודד וינר: חברי מועצת הרבנות הראשית שמתכנסים פעם בחודשיים.
עודד וינר: .
משה גפני: אחרי החוק הזה הם יתכנסו יותר.
מירי פרנקל-שור: אז מה מחליטים?
משה גפני: 21 יום בשני המקרים.
עודד וינר: ב-40(א)(1) אתה דורש את הסכמת הרבנים הראשיים, ואילו ב40(ב) אתה דורש את הסכמת מועצת הרבנות הראשית.
עודד וינר: או שבשניהם תדרוש את הסכמת הרבנים, או שבשניהם תדרוש את הסכמת המועצה.
משה גפני: תלוי במה.
משה גפני: יש דברים שמספיק הרבנים הראשיים, ויש דברים שמספיק המועצה.
עודד וינר: צריך לחשוב אם שיקול הדעת שנותן את ההכרעה למועצה לא ראוי שיינתן לשניהם.
עודד וינר: בשניהם יש חילוקי דעות בין המערכת המקומית למערכת הארצית.
משה גפני: סעיף (א) אומר שכשיש חילוקי דעות בין הרבנים למינהלת השאלה עוברת למועצת הרשות.
משה גפני: סעיף (ב) אומר שבכל מקום בחוק בו נדרשת הסכמת רבני העיר ולא ניתנה הסכמתם בתוך שבועיים מיום שנדרשה, צריך להעביר את זה לגוף שיחליט במקומם.
שמעון אולמן: מתוך חברי מועצת הרבנות הראשית 4 או 5 הם גם דיינים.
שמעון אולמן: תן חודש ימים.
משה גפני: דיינים שהולכים לדיינות יקחו בחשבון שהעומס עליהם הופך להיות גדול.
שמעון אולמן: יש להם מספיק תפקידים.
שמעון אולמן: הם גם בוועדת ערר, גם בדין משמעתי.
מירי פרנקל-שור: 41.
מירי פרנקל-שור: "הרשות תגיש לשר, אחת לששה חודשים, דין וחשבון על פעולותיה, וכן חייבת היא למסור, לשר או למי שהוא הסמיך, מידע על פעולותיה, כל אימת שתידרש לעשות כן.
מירי פרנקל-שור: 42.
מירי פרנקל-שור: הרשות תגיש לרבנים הראשיים, אחת לששה חודשים, דין וחשבון על פעולותיה.
מירי פרנקל-שור: 43.
מירי פרנקל-שור: הרשות תגיש לוועדה, אחת לשנה, דין וחשבון על פעולותיה.
מירי פרנקל-שור: 44.
מירי פרנקל-שור: המנהל יגיש דין וחשבון למועצה על ביצוע התקציב, על המשאבים ואופן השימוש בהם וסקירה על פעולות הרשות (1) אחת לשלושה חודשים; (2) על פי דרישת המועצה לא יאוחר מ-21 ימים לאחר שנדרש לעשות זאת.
מירי פרנקל-שור: 45.
מירי פרנקל-שור: המינהלת תגיש למנהל דין וחשבון על פעולותיה אחת לשלושה חודשים.
מירי פרנקל-שור: 46.
מירי פרנקל-שור: המינהלת תגיש דין וחשבון על פעולותיה לרבני העיר, אחת לשלושה חודשים או כל אימת שתידרש לעשות כן.
עודד וינר: נדמה לי שבכל מקום הגדרנו את זה כמועצה ולא כרשות, אז למה פה זה מוגדר כרשות?
עודד וינר: בהגדרות לא מופיעה הגדרה של רשות אלא הגדרה של מועצה.
עודד וינר: אני רוצה שהסייפה של סעיף 42 תהיה כמו הסייפה של סעיף 41.
עודד וינר: לפי דעתי אפשר לחבר את סעיף 41 ואת סעיף 42.
עודד וינר: זה פותר את העניין.
אליהו ליפשיץ: חוק הביקורת הפנימית מכליל את המועצה הדתית בתוכו.
אליהו ליפשיץ: אולי כדאי להוסיף סעיף שמכניס את הרשות הזאת לחוק הביקורת הפנימית.
משה גפני: בסדר, נוסיף את זה בסעיף 71.
אמנון דה-הרטוך: אני חושב שקביעה של 21 יום לדין וחשבון על ביצוע התקציב זה פרק זמן לא סביר.
אמנון דה-הרטוך: מהקשר שיש לי עם רואי חשבון הם לא יהיו מסוגלים לעמוד במטלה הזאת.
משה גפני: כאן מדובר על מנהל שמוסר דוח למועצה שלו.
אמנון דה-הרטוך: בסדר, אבל בשביל ביצוע התקציב הוא צריך לפנות לרואה חשבון.
אמנון דה-הרטוך: מדובר על תקציב של עשרות ומאות מיליוני שקלים.
אמנון דה-הרטוך: לעשות את זה תוך 21 יום זה בלתי אפשרי.
אמנון דה-הרטוך: כדאי לברר את זה עם לשכת רואי החשבון.
אמנון דה-הרטוך: זה נראה לי לא סביר.
עודד וינר: אם זה דין וחשבון לא מבוקר אין לך בעיה.
אמנון דה-הרטוך: זה תלוי גם בזמן.
משה גפני: בסדר, את סעיף 44(2) אפשר להוריד.
מירי פרנקל-שור: אולי לעניין מסויים כן אפשר לדרוש שזה ייעשה תוך 21 יום.
משה גפני: "המועצה יכולה לדרוש ממנו לעניין מסויים דוח תוך 21 יום.
עודד וינר: אם כך אז צריך להוסיף בסעיף 45 לאחר המילים "אחת לשלושה חודשים" את המילים "או כל אימת שתדרש לעניין מסויים".
משה גפני: בסעיף 45 נכתוב "כל אימת שתידרש לעשות תוך 21 יום על דבר מסויים".
ליאת כהן: 47.
ליאת כהן: "עובדי הרשות יהיו עובדי מדינה לכל דבר ועניין.
ליאת כהן: 48(א) שכרם ותנאי עבודתם ותקניהם של עובדי הרשות לרבות המנהל וסגנו, יהיו כתנאי עבודתם של עובדי המדינה, בהתחשב בתפקידיה המיוחדים של הרשות, בהתייעלותה, ובתיאומים שתקבע המועצה.
ליאת כהן: (ב) כל תנאי העבודה, שינויי התקן, השכר וההטבות אחרות של עובדי הרשות, טעונים אישור השר ושר האוצר.
ליאת כהן: "
נועה וגנר: בחוקים אחרים שבהם היו טיעונים לגבי עובדים, הם נעשו בתקנות שקבע השר.
נועה וגנר: כשאנחנו קובעים פה טיעונים שונים, רצוי שזה ייעשה בתקנות ולא בהחלטות פנימיות, במיוחד כשהם עובדי מדינה לכל דבר ועניין.
אליהו ליפשיץ: במקום שתקבע המועצה, שיקבע השר.
שמעון אולמן: אתה יכול לקבוע שאת הטיעונים האלה יעשו שר הדתות ושר העבודה והרווחה.
אמנון דה-הרטוך: איך אפשר להצדיק מצב שבו עובדי מדינה לכל דבר ועניין מקבלים מעמד שונה, תנאי עבודה שונים מכל עובד מדינה אחר?
אמנון דה-הרטוך: יש כללים של הנציבות שמחייבים את כל משרדי הממשלה, ללא אבחנה.
אמנון דה-הרטוך: יש מקרה אחד שבחוק השב"כ באו וקבעו שבהתחשב בתנאים המיוחדים של השב"כ, השינויים, אם בכלל, ייעשו בתיאום עם נציב שירות המדינה.
אמנון דה-הרטוך: כאן נציב שירות המדינה לא מקבל שום מעמד, ועל פני הדברים זה לא סביר.
משה גפני: עובדי המוסד לביטוח לאומי הם שונים מעובדי מדינה רגילים?
אמנון דה-הרטוך: אני לא יודע את התשובה לשאלה הזאת.
נועה וגנר: אני לא יודעת אם יש להם הוראות מיוחדות.
משה גפני: אני מתכוון בחוק הזה שהם יהיו במעמד של עובדי מדינה.
משה גפני: מדובר פה בעובדים מיוחדים.
משה גפני: מדובר על גוף שאיננו גוף ממשלתי לכל דבר ועניין.
משה גפני: אני חושב שהמוסד לביטוח לאומי זה גוף שהמדינה מחזיקה אותו אבל העובדים הם עובדים של גוף מאוד מוגדר.
משה גפני: זה לא כמו עובד במשרד ממשלתי.
משה גפני: אני לא מוצא את ההגדרה המדוייקת לכך.
נועה וגנר: השאלה היא אם זה בקבלת העובדים לעבודה או בתנאי השכר והתנאים, שאז אני לא יודעת אם הם חייבים להיות שונים משל עובדי מדינה אחרים.
משה גפני: תנאי העבודה, שינויי התקן וההטבות האחרות של עובדי הרשות טעונים אישור השר ושר האוצר, שזה תקנות.
נועה וגנר: נראה שיש אי התאמה בין סעיף (א) ל(ב).
אמנון דה-הרטוך: אדוני היושב-ראש, הביטוי המיוחד של אותם עובדים יכול להיות מובן בתחום של עובד המחלקה ההלכתית בסעיף 50, אבל פרט לכך אין לזה שום סיבה.
אמנון דה-הרטוך: לא מספיק שהם מקבלים מעמד של עובדי מדינה לכל דבר ועניין, הם גם צריכים להנות מתוספות או יחס מיוחד?
משה גפני: אני לא מדבר על הטבות מיוחדות, אני מדבר על תנאים מיוחדים.
אמנון דה-הרטוך: איזה תנאים מיוחדים?
אמנון דה-הרטוך: הם יכולים לעבוד רק 4 ימים בשבוע?
משה גפני: זה לא כמו עובד במשרד ממשלתי רגיל.
משה גפני: יש כאלה שעובדים בלילות.
נועה בן-אריה: התקשי"ר חל גם על מקרים כאלה.
אליהו ליפשיץ: בלניות ומשגיחי כשרות הם תפקידים חריגים.
נועה בן-אריה: חריגים באיזה מובן?
אמנון דה-הרטוך: בלנית צריכה לנקות את המקווה.
אמנון דה-הרטוך: היא צריכה גם להשגיח מבחינה הלכתית על כשרות הטבילה של האישה.
משה גפני: איזה עבודה במשרד ממשלתי דומה מבחינת זמני העבודה לעבודה של בלנית?
אליהו ליפשיץ: גם מבחינת תנאי העבודה, שעובדים באיזור לח ודביק כל היום.
אמנון דה-הרטוך: אני חושב שכל עובדי הבריכות עובדים באיזורים לחים.
אמנון דה-הרטוך: גם המציל עובד באיזור לח מאוד.
אמנון דה-הרטוך: באיזה מובן זה אחרת?
נועה וגנר: יש כל מיני תוספות מיוחדות שמתייחסות למקרים מיוחדים, כמו עובדי שדה, עובדי לילות.
אמנון דה-הרטוך: אחיות בבתי חולים עובדות באזורים יבשים?
אליהו ליפשיץ: אני לא יודע כמה פעמים היית במקווה.
אמנון דה-הרטוך: גם לא הייתי בתנאים של אחיות שצריכות לרחוץ חולים והן כל הזמן בסביבה של מים.
משה גפני: למה שני הסעיפים האלה לא עונים על זה?
אמנון דה-הרטוך: סעיף 47 קובע שעובדי הרשות יהיו עובדי מדינה לכל דבר ועניין.
אמנון דה-הרטוך: הסעיף הזה הוא סעיף שמעניק להם מעמד טוב.
אמנון דה-הרטוך: למה מיד אחרי זה, באותה נשימה, סעיף 48 נותן להם מעמד ייחודי?
אמנון דה-הרטוך: אני יכול להבין את סעיף 50, אבל את סעיפים 48 ו-49 אני לא מבין.
משה גפני: ואם נכתוב שעובדי הרשות יהיו עובדי מדינה לכל דבר ועניין, תוך התחשבות בתפקידיה המיוחדים של הרשות.
אמנון דה-הרטוך: השאלה היא מה הם התפקידים המיוחדים.
משה גפני: יש הגדרה לא של עובדי מדינה?
משה גפני: איך מוגדרים עובדי המוסד לביטוח לאומי?
משה גפני: איך מוגדרים עובדי השב"כ?
אמנון דה-הרטוך: ההגדרה של עובדי השב"כ היא של עובדי מדינה.
אמנון דה-הרטוך: נקבע שכללי התקשי"ר חלים עליהם, אלא אם כן יינתן אישור מיוחד של נציב לשנות את הכללים ביחס אליהם.
אמנון דה-הרטוך: לנציבות ניתן כאן מעמד.
משה גפני: גם לגבי העובדים של המוסד לביטוח לאומי?
אמנון דה-הרטוך: אם לגבי השב"כ ההחלטה היא לא אוטומטית על ידי המחוקק, אז על פני הדברים תמוה שבתחום הרשות הזאת הדברים חורגים בלי שום שיקול דעת.
אמנון דה-הרטוך: בהחלט יכולה להיווצר הצדקה לאיזו שהיא החרגה, אבל הדבר צריך להיעשות במסגרת הראייה המערכתית הכוללת של הנציבות.
משה גפני: נדלג עכשיו על פרק ט'.
ליאת כהן: 53.
ליאת כהן: "המועצה, בהתייעצות עם הרבנים הראשיים ובאישור השר וועדת הכספים של הכנסת, תקבע את התשלומים והאגרות שישולמו עבור השירותים הניתנים על ידי הרשות.
אליהו ליפשיץ: למה צריך את ועדת הכספים של הכנסת?
משה גפני: כמו בכל אגרה.
אליהו ליפשיץ: באגרות של המועצות הדתיות אין צורך באישור ועדת הכספים אלא רק באישור שר האוצר.
משה גפני: אוקיי, אז באישור השר ושר האוצר.
אליהו ליפשיץ: מספיק באישור השר, לא צריך את שר האוצר.
משה גפני: כשאומרים באישור השר מתכוונים לשר הדתות.
אליהו ליפשיץ: לכן אני אומר שלא צריך את שר האוצר כי הוא ממילא קבוע בחוק.
משה גפני: זה יהיה באישור השר ושר האוצר.
ליאת כהן: 54(א) "המועצה תמנה חשב לרשות.
ליאת כהן: (ב) כל הוצאה כספית או התחייבות להוצאה כספית של הרשות תשא את חתימת החשב.
אליהו ליפשיץ: אולי צריך להוסיף את המילה "בנוסף" כדי שיהיה ברור שצריכים חתימה של שניים.
משה גפני: נכתוב "תשא גם את חתימת החשב".
אליהו ליפשיץ: מה קורה אם החשב לא נמצא?
אליהו ליפשיץ: השאלה היא אם מפעילים מנגנון אחר.
משה גפני: מה עושה רשות מקומית כשהגזבר התפטר?
נועה בן-אריה: אני חושבת שיש הסמכה לראש רשות במקומו.
משה גפני: אפשר אולי להוסיף סעיף קטן (ג) "כשהחשב נעדר צריך למנות מישהו במקומו".
משה גפני: צריך למצוא את הניסוח המשפטי לזה.
משה גפני: צריך לקחת את זה מפקודת העיריות.
ליאת כהן: 55(א) "תקציב הרשות ייקבע בחוק התקציב בסעיף תקציב נפרד כמשמעותו בחוק יסודות התקציב.
ליאת כהן: (ב) הממונה על סעיף תקציב זה, לעניין חוק יסודות התקציב, יהיה יושב ראש המועצה.
אמנון דה-הרטוך: לפי סעיף 3(א) לחוק יסודות התקציב, הממונה על סעיף התקציב ייקבע תבחינים לחלוקת תמיכות, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה.
אמנון דה-הרטוך: מי הממונה פה על סעיף התקציב?
אמנון דה-הרטוך: האם זה אמור להיות השר או יושב-ראש המועצה?
אמנון דה-הרטוך: האם יושב-ראש המועצה יכול להחליט על חלוקה של כספים לתמיכות לתרבות התורנית?
משה גפני: הכל בהתאם לחוק יסודות התקציב.
ליאת כהן: 56.
ליאת כהן: "המנהל יערוך בכל שנה, במועד שתקבע המועצה, את הצעת התקציב הרגיל ותקציב הפיתוח של הרשות לכל שנת כספים, המראה את אומדן הכנסות והוצאות הרשות.
אליהו ליפשיץ: אני חושב שזה צריך להיות לפני כל שנת תקציב כדי שיוכלו להיערך, לאו דווקא במועד שתקבע המועצה.
אמנון דה-הרטוך: זה דבר ראוי.
משה גפני: זאת אומרת שאתה מציע למחוק "במועד שתקבע המועצה".
משה גפני: אוקיי, אנחנו נמחק את המילים "במועד שתקבע המועצה".
ליאת כהן: 57.
ליאת כהן: "על אף האמור בכל דין – (1) תקציב הרשות טעון אישור המועצה; (2) המועצה תגיש את הצעת התקציב לאישור השר ושר האוצר; (3) תקציב מינהלת טעון אישור רבני העיר; (4) תקציב מינהלת לא יפחת מ-2% מסך תקציב הרשות המקומית, המצויה באזור פעילותה של המינהלת.
נועה בן-אריה: האם התקציב יהיה 2% מכלל התקציבים של כל הרשויות שאנחנו מדברים עליהן?
אמנון דה-הרטוך: צריך לכתוב "מסך תקציבי הרשויות המקומיות המצויות בתחום המינהלת".
נועה בן-אריה: מניין הקביעה של 2%?
נועה בן-אריה: על סמך מה היא מבוססת?
משה גפני: התקציב לשירותי הדת הוא תקציב שלא מכסה את כל הצרכים.
משה גפני: בחנו מה היו ההצעות בעבר.
משה גפני: בעבר היו הצעות של 4% ,היו הצעות של אחוז וחצי, היו הצעות של 2%.
משה גפני: הממוצע כלפי מטה היה 2%.
משה גפני: נכון שלא עשיתי בדיקה מדוקדקת, אבל הסך הכל הכללי מנוצל כלפי מטה.
משה גפני: מסתבר שמסך כל השירותים הניתנים לתושבי מדינת ישראל, 2% מתקציב הרשות המקומית לשירותי דת זה דבר מינימאלי.
אמנון דה-הרטוך: אני חושב שזה מייצג במידה רבה את המצב הנוכחי.
אמנון דה-הרטוך: תקציב הרשויות המקומיות היהודיות הוא בערך 25 מיליארד שקלים.
אמנון דה-הרטוך: 2% מזה זה 500 מיליון.
אמנון דה-הרטוך: אם לוקחים את התקציב של המועצות הדתיות ותקציב משרד הדתות, שמהווה לפי החוק נכון להיום 40%, מגיעים לסכום הזה.
נועה בן-אריה: האם אותו תקציב נבחן על פי תקציב רשות מקומית ויצא מקופת האוצר ולא מקופת הרשות המקומית?
משה גפני: זה הופך להיות רשות על פי חוק.
משה גפני: רשות על פי חוק ממומנת מתקציב המדינה.
נועה בן-אריה: זאת אומרת שהתקציב יועבר ישירות ממשרד האוצר.
משה גפני: ה-60% לא יועברו לרשויות המקומיות.
אליהו ליפשיץ: על פי משרד האוצר תקציב הרשויות המקומיות הוא 30 מיליארד.
אליהו ליפשיץ: על פי נתוני משרד האוצר הבסיס לתקציב של 2002 זה 92 מיליון שקל.
אליהו ליפשיץ: אני חושב שמשרד האוצר מצא בסיס נמוך יחסית.
אמנון דה-הרטוך: תקציב משרד הדתות כולל בתוכו מרכיב למועצות הדתיות של 150 מיליון שקל.
אמנון דה-הרטוך: הסכום הזה מהווה 40% מהתקציב של המועצות הדתיות.
אליהו ליפשיץ: האוצר לא דיבר על 150 אלא על 92 מיליון.
משה גפני: זה נתון לא נכון.
משה גפני: הלך משרד האוצר באופן שרירותי, תוך פגיעה נוראה בתקציב שירותי הדת שהוא בלאו הכי נמוך, ולקח את הבסיס הנמוך ביותר שהוא החליט עליו.
משה גפני: עכשיו הוא בא ואומר שלא נכתוב 2% כיוון שהתקציב נמוך.
אליהו ליפשיץ: האוצר טוען שעל פי ההצעה זה פי 6 וחצי מהמציאות.
אליהו ליפשיץ: התקציב כפי שידוע לי הוא 120 מיליון לשנה זו.
אליהו ליפשיץ: אם מוסיפים את ה-60% זה מגיע ל-300 מיליון.
אליהו ליפשיץ: אם אנחנו מגיעים על פי הצעת החוק המונחת על שולחננו לכ-600 מיליון, אז יוצא כפול או קצת פחות מכפול.
אליהו ליפשיץ: אם הצעת החוק הולכת לייעל את המועצות הדתיות, אז יכול להיות שלא צריך כל כך הרבה.
אליהו ליפשיץ: אין ספק שאנחנו כמשרד הדתות בעד תוספת לתקציב.
אליהו ליפשיץ: .
משה גפני: האם הסבירות, כפי שאני הצגתי בפני עו"ד בן-אריה, של לא יפחת מ2% משקף את המצב הנוכחי?
אמנון דה-הרטוך: הנתון הכולל של הסכום הוא על פני הדברים מייצג את המציאות.
אמנון דה-הרטוך: עו"ד ליפשיץ לא כלל בדבריו את הכספים שמשרד הדתות מממן בהם את שירותי הדת במועצות האזוריות.
אמנון דה-הרטוך: זה צריך להוסיף עוד כמה עשרות מיליוני שקלים.
משה גפני: זאת אומרת 2% זה נמוך מידי?
אליהו ליפשיץ: זה לא נכון.
אמנון דה-הרטוך: כשאנחנו מדברים על הסכום הכולל של כל המועצות הדתיות בישראל, אני חושב ש2% מכלל התקציב של הרשויות המקומיות זה סדר גודל שבאופן כללי מתיישב.
אמנון דה-הרטוך: אם ככה זה בנוי, המשמעות היא יצירת הפליה לטובה או לרעה בכל מיני מקרים.
אמנון דה-הרטוך: נאמר שיש יישוב מעורב כמו העיר עכו, אז העיר עכו תהיה 2%, אבל מספר התושבים היהודיים שם זה לא כל התושבים של העיר עכו.