GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: היות ומדובר בדבר כזה, אז גם מה שאתם כותבים – כנראה, או שלא עומדים במה שאתם כותבים, או שיש ריסוסים שזה לוקח מספר ימים עד שחולפת הסכנה הסופית, אני לא יודע.
דוד אמסלם: אני לא בא מזווית הריסוס, אני בא מזווית בני האדם, כרגע.
<תומר רוזנר: על פי הנוהל בכנסת אין צורך לקרוא את התוספת, ולכן אנחנו יכולים לשמוע הערות על התוספת.
דוד אמסלם: עוד פעם – אני לא חוזר אחורה.
<אלעד אורי: בתוספות החריגו שני חרקים שנשגב מבינתי למה דווקא אלה.
<אלעד אורי: הדברת פשפשי המיטה עושים היום בעיקר על ידי קיטור- כל אחד יכול לקנות ולהשתמש, זו לא פעולה של מדביר.
<אלעד אורי: דבר שני, טרמיטים – זה חומרים שהם היום בין החומרים הכי פחות רעילים שיש, אז לא הבנתי למה דווקא את אלה להחריג.
<אלעד אורי: יש חרקים הרבה יותר חכמים להחריג.
<אלעד אורי: אני חושב שצריך לתת למדביר לעשות את הכל.
<אורי שלום: הכשרת פשפש מיטה לוקחת הרבה זמן.
<אורי שלום: אנחנו רוצים שעובדי הדברה שייכנסו כמדבירים בסיסיים לא יצטרכו לעבור קורס של 300 שעות.
<אורי שלום: לכן החרגנו.
<אורי שלום: טרמיטים זה מסובך כי הדרך להדביר אותם היא מורכבת, ובעתיד היא תהיה עוד יותר מורכבת.
<בועז קיסרמן: זו הערה שהערתי מקודם לגבי המדביר הביתי, בנושא טפילים – כמו אורי שלום אמר, שטרמיטים זה מסובך להדביר, ולכן יש סיבה למה, ואני מסכים עם אורי וחולק על אלעד, יש סיבה להחריג את הנושא של הטרמיטים, ואת הנושא של הפסוקאים, שהם, כמו שאמרתי, בעיה קשה מאוד, בעיקר במגזר החרדי שנפגע בעיקר מהטעיית הציבור.
<אורי שלום: פסוקאים אכן זה מסובך מאוד.
<אורי שלום: בדרך כלל לא צריך להדביר פסוקאים, אלא צריך לעשות - - - ומדבירים שהם לא מקצועיים מפזרים יותר מדי חומרי הדברה מיותרים לפסוקאים.
<אורי שלום: לכן יש היגיון להחריג את הפסוקאים.
<תומר רוזנר: זה לא מוחרג כרגע.
<אלון זסק: אני אגיד שני דברים - אל"ף, לגבי הסיפור של קיטור – ברגע שמשמשים בקיטור, אז בעצם אתה לא עושה עבודה עם חומרי הדברה.
<אלון זסק: זו למעשה לא הדברה, על פי החוק.
<רועי נאים: סליחה, סליחה, סליחה.
<רועי נאים: זו כן הדברה.
<רועי נאים: ברגע שהזמנתי, ברגע ש - - -
<נטע דרורי: לפי החוק זה טיפול.
דוד אמסלם: סליחה, זה לא עובד ככה, פה.
דוד אמסלם: אנחנו לא בבית ספר פה.
דוד אמסלם: אתם הערתם הערה, אני רוצה לשמוע את העמדה שלו, ואני חותך ומתקדמים.
<אלון זסק: לפי החוק – כל עוד אתה לא משתמש בחומרים שהם החומרים של חומרי ההדברה הכימיים, המסוכנים, שימשו באמצעי – את זה מותר לך לעשות.
<אלון זסק: זה אחד.
<אלון זסק: לגבי הסיפור של טרמיטים, הנושא באמת מורכב, ולכן החלטנו לא להחריג.
<אלון זסק: הפסוקאים – בדרך כלל בכלל אתה לא משתמש בחומרים, או שתייבש את הדירה, או שתעשה הרבה דברים, או שתעשה דברים שאתה לא צריך בשביל זה דבר נוסף.
<אלון זסק: לכן החלטנו לא להגביל את זה.
<אלון זסק: לגבי טפילים - - -
<אלעד אורי: אם אתה מחריג את הטפילים, אתה מוציא את כל התוכן מהמדביר הבסיסי.
<אלון זסק: בשביל לעשות טפילים צריכים להתייחס באופן מיוחד.
<אלון זסק: אנחנו רצינו, ובמקרה הזה, בחוק הזה, ואם קראתם את התוספת, היא תוספת מאוד מפורטת, לרבות שמות כאלה ואחרים שתומר אולי חסך מאתנו, אבל אנחנו צריכים להיות מאד מאד מאד מפורטים, ולכן את פשפש המיטה החלטנו להכניס.
<אלון זסק: אנחנו לא רוצים לסגור שורה שלמה או משפחה שלמה ולבוא להגיד – את כל זה אנחנו לא עושים.
<אלון זסק: אנחנו מתייחסים באופן פרטני לכל דבר ועניין.
<דוד זכריה: אני חושב שאת העניין הזה של המזיקים – מה כן ומה לא, אפשר לתת למשרד להגנת הסביבה.
<דוד זכריה: אורי שלום מומחה בענייני מזיקים.
<דוד זכריה: שהוא יקבע.
<דוד זכריה: הדברים האלה יכולים גם להשתנות.
דוד אמסלם: אני אענה לך.
דוד אמסלם: זה בדיוק הגמישות שלהם לשנות את זה.
דוד אמסלם: הם לא צריכים לבוא אלינו עוד פעם.
<דוד זכריה: זה יהיה בחוק.
דוד אמסלם: זה לא כמו חוק, הם מביאים את זה בשינוי קטן, אין שום בעיה עם זה.
אלי כהן: במקרה הזה יכולים להיכנס שני מדבירים לדירה.
אלי כהן: אחד שהוא מוסמך, ואחד שהוא מדביר דירות, ויכולה להתרחש הרעלה.
אלי כהן: מה עושים במקרה כזה?
<תומר רוזנר: ומה עושים אם שני המוסמכים נכנסים?
דוד אמסלם: אנחנו בסיפור המעשה עכשיו?
דוד אמסלם: לא הבנתי מה אתה רוצה.
אלי כהן: גברת הזמינה מדביר דירות שהוא שכן שלה, עשתה הדברה נגד ג'וקים.
אלי כהן: אחרי שעתיים היא הכניסה מדביר לטרמיטים.
אלי כהן: נכנסה הילדה, יש הרעלה בבית.
דוד אמסלם: ואחרי זה היא הכניסה צבעי, ואחרי זה - - -
<קריאות: לא רציני.
דוד אמסלם: מה זו השאלה הזו?
אלי כהן: המדביר דירות – שהוא יעבוד רק בעונה, בין מאי לאוגוסט.
אלי כהן: אחרי אוגוסט עונת הדירות נגמרת.
אלי כהן: האם, השאלה, שאפשר לדבר עם השר גבאי – שייתן את העניין הזה לחברות ההדברה להעסיק אותו באופן רחב.
אלי כהן: ואז גם יהיו לנו עובדי - - - המדביר הבסיסי שעבר את הקורס שלך, אבל תן אותו באופן רחב - - -
דוד אמסלם: אתה יכול להעסיק אותו מתי שאתה רוצה.
אלי כהן: אין לי אותו.
אלי כהן: ואז, למעשה, יש לי הכשרה של מדביר שהוא העביר אותו, אבל באופן רחב תן את האופציה לאותו מדביר בסיסי להחליט, ואז פתרנו פה המון בעיות של חברות הדברה, עם מי לעבוד.
אלי כהן: המדביר שעובר את ה-200 שעות, יש לו הכשרה רק לדירות.
אלי כהן: הוא, בספטמבר-אוקטובר, אין לו מה לעשות.
אלי כהן: הוא הולך להיות חאפר.
דוד אמסלם: אז אתה רוצה שהוא יבוא וידביר מטבחים באמצעותך?
אלי כהן: כן, כן.
אלי כהן: אני חושב שפה אתה פותר בעיה.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו לא רוצים לפתור את הבעיה הזו, אם לא הבנת.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו לא רוצים לפתור את הבעיה הזו.
אבי (אברהם) גבאי: זאת כל מהות החוק.
אבי (אברהם) גבאי: אנחנו רוצים שאנשים בעלי סמכות שלמדו, שהוכשרו, שקיבלו רישיון יעשו את הפעולה, נקודה.
אבי (אברהם) גבאי: אתם כל פעם חוזרים לאותה נקודה.
אבי (אברהם) גבאי: זו לא הבעיה שאנחנו רוצים לפתור, להפך.
אלי כהן: זו הפקרות, הדירות?
אלי כהן: שם אין ילדים?
דוד אמסלם: חברים, הערה מהותית על התוספת?
<איתי ארנון: מה שהם אומרים פה, בעצם, שנוצר חלל.
<איתי ארנון: איך ממלאים את החלל הזה?
<איתי ארנון: דיברנו על זה כבר.
<איתי ארנון: אני חושב שהבעיה המהותית היא פה שהמשרד להגנת הסביבה, החברה' שיושבים פה, פעם אחת לא באו לשטח, לא באו לראות איך מתנהלת חברת הדברה.
<איתי ארנון: אני הזמנתי.
<איתי ארנון: אף פעם לא ירדנו אלינו, למטה.
<איתי ארנון: אנחנו נמצאים במקום מסוים, אנחנו, המדבירים, והמשרד להגנת הסביבה נמצא במקום אחר במשרדים, וזה בסדר.
<איתי ארנון: אין פה קישור.
<איתי ארנון: כל מה שעולה פה עכשיו לא צריך לעלות.
<איתי ארנון: נכון, צריך לשנות את החוק, צריך חוק חדש.
<איתי ארנון: הוא היה יכול להיבנות אחרת - - -
דוד אמסלם: מה ההערה שלך?
<איתי ארנון: שהחוק הזה צריך להיבנות בצורה יותר נכונה, גם לציבור.
<אלון רוטשילד: שתי הערות קטנות אך חשובות, לגבי התוספת.
<אלון רוטשילד: הערה ראשונה – יש שם הערה שנקראת "נמלים פולשות".
<אלון רוטשילד: למיטב ידיעתי, בחוק הישראלי אין אף הגדרה ל "מין פולש".
<אלון רוטשילד: זו הגדרה אקולוגית של מין שאינו שייך לארץ ישראל, הגיע לפה ועושה נזקים.
<אלון רוטשילד: אין הגדרה למין פולש.
<אלון רוטשילד: הדבר הזה עלול לגרום למצב שבו בן אדם מתחיל להתווכח עם הרגולטור שלו –זה כן פולש-זה לא פולש, מין כזה-מין אחר.
<אלון רוטשילד: לכן אני מציע או לשים הגדרה מקובלת, יש כאלה הגדרות שאין בעיה לתת אותן, בסעיף ההגדרות, של מה זה "מין פולש", או, לחילופין, להוסיף משפט שאומר – "נמלים פולשות: על פי רשימה שיקבע הרשם, בהתייעצות עם הוועדה המייעצת", או כל הסדר אחר, אבל לא להשאיר את הנקודה הזו פתוחה לחלוטין, כי זה יגרום לבעיות לא פשוטות.
<תומר רוזנר: כן, זו הערה נכונה.
<תומר רוזנר: מה השניה?
<קריאה: אני לא חושב שצריך לקבוע תקנות עכשיו ברמת השמות של הרשימה - - -
דוד אמסלם: הוא אומר – זה משהו עקרוני, "מין פולש", יש לזה הגדרה מקצועית.
<קריאה: לגבי "מין פולש", ההדרות הן מאוד מאוד מורכבות, ויש שוני מאוד גדול.
<קריאה: דיברנו על זה גם אתם, וגם בישיבה הראשונה.
<קריאה: יש עם זה בעיה, לעשות הגדרה.
<אלון רוטשילד: אתה משאיר את זה פתוח לגמרי.
<תומר רוזנר: אתה תצטרך לתת לנו רשימה שתיכנס לתוספת.
<נטע דרורי: הרעיון הוא - - - זה נושא שדיברנו עליו כבר הרבה פעמים.
<תומר רוזנר: אם אתה מסכים שזה דבר מורכב, ואין לו הגדרה חד חד ערכית, ואפשר להתווכח עליו אז צריך להגדיר מה כן רואים בזה, ואם אתם יודעים להגדיר, אז תן לי את הרשימה.
<נטע דרורי: אני רוצה להבהיר – הכוונה, בנמלים הפולשות, לנמלים שהם לא המינים המקוריים בארץ ישראל.
<נטע דרורי: אנחנו יודעים מה הן הנמלים הפולשות היום שיש בארץ - - -
<תומר רוזנר: אז אחר כך תשני את התוספת, אין בעיה.
<נטע דרורי: אנחנו חושבים שאין צורך להיכנס להגדרות של כל סוגי הנמלים הפולשות הפוטנציאליות, ואנחנו כן - - - כן צריך להיות ברור שאם עכשיו יש את נמל האש הקטנה, ובעתיד תהיה את נמל האש הגדולה, לא צריך לתקן את התוספת, כיוון שבמהות זה אותו הדבר.
<נטע דרורי: מה שאלון רוטשילד מבקש, להיכנס להגדרה של מה הוא מין פולש, זו שאלה שמאוד מאוד קשה להגדיר אותה, מדעית.
<נטע דרורי: לתת רשימת מינים זה רק גורע מהוודאות.
<אלון רוטשילד: יש לי הצעה, ברשותכם.
<אלון רוטשילד: אני עוסק בתחום הזה הרבה.
<אלון רוטשילד: אפשר לתת הרבה הגדרות.
<אלון רוטשילד: אפשר לתת גם הגדרה פשוטה ולא להסתבך.
<אלון רוטשילד: משפט אחד: "מין זר, החורג מתחום תפוצתו הטבעי בתיווך האדם, וגורם נזק לאדם או למערכות אקולוגיות".
<אלון רוטשילד: אני חושב שזו הגדרה שאף אחד לא יכול יותר מדי להסתבך אתה.
<אלון רוטשילד: אחר כך המשרד יכול לבוא ולהגדיר את הרשימות.
<תומר רוזנר: בכל מקרה אנחנו צריכים רשימה.
<תומר רוזנר: אין מנוס.
<אורי שלום: קשה מאד להכניס רשימה של פרטים.
<אורי שלום: היום זו נמלה - - -
<תומר רוזנר: ואיך המדביר אמור לדעת?
<תומר רוזנר: הוא צריך ללכת עכשיו ללמוד שלוש שנים ביולוגיה?
<תומר רוזנר: החוק הזה הוא חוק פלילי, אתם תצטרכו לתת רשימה.
<אלון זסק: בוא נגיד שעכשיו אני נותן את חמשת המינים שאני חושב שנכון.
<אלון זסק: אני לא רוצה לייצר מצב שבו אני צריך לבוא לוועדה, לשנות את התוספת - - -
<אלון זסק: השאלה אם אני יכול שהרשם יקבע את זה.
<תומר רוזנר: זה לא שונה ממזיק אחר.
<קריאה: בגלל שאני מכיר את שני הצדדים, חדקונית הדקל זו הדוגמה הכי טובה.
<קריאה: היא נכנסה פתאום, בהפתעה, כולם שומעים עליה.
<תומר רוזנר: אז אתם תתנו לנו רשימה עד סוף הדיון, כן?
<דלית דרור: ומה נעשה אם יהיה פתאום יבוא של נמלה חדשה?
<תומר רוזנר: אז תשנו את התוספת.
<נטע דרורי: ואם זה לא היה בתוספת, עדיין היינו צריכים את זה בתקנות, ולכן זה לא תשובה, תומר.
<נטע דרורי: אנחנו דיברנו על הנושא של הנמלים הפולשות מספר פעמים.
<נטע דרורי: הבהרנו שאנחנו יודעים להסביר, להכשיר, להגדיר למדביר מה זה בדיוק נמלה פולשת לעומת נמלה מקומית, ושזה לא דבר שמחייב הגדרה של המין המסוים, אלא של קבוצה של נמלים פולשות שהיא רחבה יותר.
<נטע דרורי: לדעתנו זה מספיק, זה נכון, זה האיזון הכי טוב בין מה שאנחנו יודעים כרגע ובין מה שעלול להיות בעתיד.
<תומר רוזנר: לא, אני לא מסכים אתך.
דוד אמסלם: אני אגיד לכם משהו.
דוד אמסלם: לי מפריע בכלל שהדיון מתבצע כאן, על נושא מקצועי, שלי אין מה לעשות ואין מה - - -
<נטע דרורי: אני מסכימה עם אדוני, ולכן קיימנו דיונים ארוכים מאוד מאוד בנושא הזה, וזה מה שסוכם.
<אלון רוטשילד: אל"ף אני מסכים עם המשרד להגנת הסביבה, ולכן אני חושב שהפתרון היותר נכון הוא לשים הגדרה כללית של מה זה "מין פולש" - - -
דוד אמסלם: כבר אמרת את זה.
<אלון רוטשילד: אבל הם ענו, אז רציתי להדגיש.
<אלון רוטשילד: סוגיה שניה לגבי סוגיית הטרמיטים.
<אלון רוטשילד: למרות שטרמיטים חלקם באמת מזיקים, שלא בתחומי אזורי מבנים יש להם תפקיד מאוד מאוד חשוב במחזור חומרים אורגניים, לייצר לנו את הקרקע הפורייה, ולכן אני מציע, כמו שעשו במקומות אחרים בתוספת, כאן מדובר שטרמיטים הם ברי הדברה באופן רחב בכל תחומי היישוב, ואני מציע לתחום את זה לאזורי מבנים וקרבתם, כדי לשמור על אותם טרמיטים בשטחים פתוחים, שיש להם תפקיד מאוד מאוד חשוב בלשמור לנו על המערכת האקולוגית.
<אורי שלום: זה מוגבל כבר לתחום היישוב.
<אלון רוטשילד: נכון, וביקשתי לתחום את זה לתחומי מבנה וקרבתו.
דוד אמסלם: זו סוגיה מקצועית.
דוד אמסלם: אני לא מבין בטרמיטים.
<אלי לוגסי: כחברה שמעסיקה מדבירים בישראל, אם החוק הזה יעבור כפי שהוא תהיה לנו בעיה לקלוט עובדים חדשים.
<אלי לוגסי: הרי אתה לא יכול למצוא בשוק מדבירים מוסמכים.
<אלי לוגסי: השוק הוא במצב שקשה למצוא אנשי מקצוע, והטוב ביותר הוא למצוא עובדים ולהכשיר אותם.
<אלי לוגסי: בחוק אין לנו שום אפשרות לקלוט עובד חדש ולהכשיר אותו, מאחר והחוק מחייב אותנו לקבל, למעשה, עובדים מוסמכים.
<אלי לוגסי: חייב להיות מצב שבחוק תהיה אפשרות לחברות הדברה לקלוט עובדים ולהכשיר אותם בזמן כזה או אחר.
<דוד זכריה: יש הרבה מדבירים בשוק שאין להם עבודה.
<דוד זכריה: חלקם לא גומרים את החודש.
דוד אמסלם: אבל למה?
דוד אמסלם: תראו, אני מנהל את העסק עם הרבה סבלנות.
דוד אמסלם: אני חוזר וחוזר ואני מבין את האינטרסים של כל האנשים פה, תאמינו לי.
דוד אמסלם: אבל אני לא עונה לכל אחד.
דוד אמסלם: לא עניתי לאדון, בגלל שאין לי מה לענות לו.
דוד אמסלם: לא צריך לענות על כל דבר, אנחנו מתקדמים.
<דוד זכריה: הערה שניה – לא שמעתי פה התייחסות לגבי ביטוח לגבי עובד הדברה.
<דוד זכריה: עובד הדברה, אם זה מדביר מוסמך, צריך לחייב אותו לבטח את עצמו.
יעל גרמן: אבל אין עובד הדברה.
<דוד זכריה: התכוונתי למדביר מוסמך, מדביר ביתי.
דוד אמסלם: הרי אנחנו מסדירים את הנושא של הריסוסים כי זה מסוכן.
דוד אמסלם: אבל למה אנחנו לא מסדירים - - - דרך אגב, למה ברכב אנחנו מחייבים את הבן אדם לעשות ביטוח חובה לפי חוק?
<נטע דרורי: קודם כל, נכון, באמת – בכלי רכב יש ביטוח כללי שמחויב, ממלכתית.
<נטע דרורי: יש ביטוח חובה, וכן הלאה.
<נטע דרורי: לגבי חיוב בביטוח אחריות מקצועית, מסוגים שונים, יש מורכבות מאוד גדולה של השאלה מה בעצם אתה צריך לבטח, מה ההיקף של הפוליסה, איזה סיכונים היא כן תבטח או לא תבטח.
<נטע דרורי: מדובר בסוגיה מאוד מאוד מורכבת, שלא בטוח שחובת הביטוח בכלל תפתור לך את הבעיה, כי בסוף יהיו לך כל מיני החרגות בביטוח, כי אין לך שליטה עליהן, ודווקא הן יפלו על המקרה הפרטני.
דוד אמסלם: את לא נותנת לי תשובה לעניין.
<נטע דרורי: הביטוח יכול להקשות על היכולת ל - - - את הדברים, ולא להועיל.
<אורי שלום: אין היום ביטוח מדף כזה היום, שאפשר להגיד – תקנה את הביטוח הזה או הזה.
<אורי שלום: אם היה משהו מאד מוגדר כבר, היינו יכולים.
<איתי ארנון: יש, ועוד איך יש.
<איתי ארנון: יש לנו חברה שמבטחת.
דוד אמסלם: סוגיית הביטוח זה דבר שאני רוצה לשמור אותו לסוף.
דוד אמסלם: עוד שאלה, ברשותכם - לרופא, משרד הבריאות – יש לו אחריות לבטח את עצמו באחריות מקצועית?
<תומר רוזנר: אין חובה חוקית.
יעל גרמן: יש לכם ביטוח של הר"י.
דוד אמסלם: אני שואל כרגע מבחינה חוקית.
דוד אמסלם: רופא פרטי.
יעל גרמן: הר"י מבטח את כל הרופאים, גם את הרופאים הפרטיים.
יעל גרמן: ברגע שהוא אצל הר"י - - -
דוד אמסלם: אני שואל את משרד הבריאות.
דוד אמסלם: רופא או רופא שיניים שלא נמצא במערכת הבריאות הממלכתית, הוא לא עובד מדינה – מתוקף זה שהוא מקבל רישיון, יש לו חובה לעשות ביטוח, גם?
<מיכל גולדברג: אני לא מכירה את התחום במשרד הבריאות.
<מיכל גולדברג: עד כמה שאני יודעת – לא, אבל אני יכולה לתת דוגמה מעורכי הדין.
<מיכל גולדברג: לעורכי הדין אין חובה לעשות ביטוח.
יעל גרמן: אני פשוט רוצה לומר מידע אישי – זו לא חובה, אבל כל מי שחבר בהר"י, ולהערכתי 98% מהרופאים במדינת ישראל הם חברים בהר"י שזו הסתדרות הרופאים הכללית, מבוטחים.
דוד אמסלם: אין חובה כזו.
<תומר רוזנר: כמו שאמרתי – נעבור לחלק השני של הדיון, שהוא, בעצם, חזרה טיפה אחורה, לאותם עניינים שנשארו פתוחים בדיונים הקודמים.
<תומר רוזנר: לירון מינקה תקרא שינויים שסוכמו בישיבות קודמות.
<תומר רוזנר: אם צריך, גם נסביר אותם.
<לירון מינקה: בעמוד 2, בסעיף ההגדרות, ההגדרה האחרונה בעמוד – "מוצרים מעובדים".
<לירון מינקה: רק לשם ההבהרה, כי כבר קראנו את זה, אבל שיהיה ברור: "מוצרים מעובדים"- תוצרים של תעשייה או מלאכה ובכלל זה מוצרי מזון, למעט תוצרת חקלאית לא מעובדת, לרבות אריזות של תוצרים, כאמור".
<תומר רוזנר: פשוט בפרוטוקול הקודם מופיע נוסח אחר, ורצינו להבהיר.
<לירון מינקה: עוד הערה כזו – בעמוד 3, למעלה, הגדרת "מטרד": "נוכחות או פעילות של מזיקים הגורמת נזק לרכוש ובכלל זה למוצרים מעובדים, או אי נוחות חמורה לאדם, או שיש חשש ממשי שתגרום לנזק או לאי נוחות, כאמור".
<לירון מינקה: ההערה הבאה – בעמוד 8, בסעיף של תנאים למתן רישיון.
<לירון מינקה: בעקבות דברים שעלו כאן בוועדה בנושא של הכשרה מעשית, אז זה סעיף 7(א)(4) עמוד 8, למעלה: "הוא השלים השתתפות בתוכנית הכשרה מתאימה לסוג הרישיון המבוקש הכוללת הכשרה מעשית, שהרשם הכיר בה לפי הוראות פסקה (ב), ובסיומה עמד בבחינה שערך הרשם..." צריך למחוק את המילים "שהיו" "או מי מטעמו" – זו בחינה שעורך הרשם.
<לירון מינקה: "...
<לירון מינקה: לפי הוראות אותה פסקת משנה, ולעניין מבקש רישיון מדביר צבאי – הוא השתתף בהכשרה ועמד בבחינות כאמור, הכוללות לפחות את ההכשרה והבחינה של מבקש רישיון מדביר בדירות, ואולם, מבקש רישיון מדביר בדירות, שהיה בידו רישיון מדביר צבאי במשך שנה לפחות, שבה עסק בפועל בהדברה, בהתאם לרישיונו, לא תחול עליו חובת הכשרה ועמידה בבחינה כאמור, ובלבד שהגיש את הבקשה למתן רישיון בטרם חלפו שלוש שנים ממועד סיום שירותו בצבא ההגנה לישראל" – כל הסעיף הזה זה סעיף שכבר קראנו בדיונים הקודמים.
<לירון מינקה: בסעיף (ב): "השר, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, יקבע הוראות לעניין הכרה בתוכנית הכשרה כאמור בפסקת משנה (א), ובכלל זה הוראות לעניין אופן הגשת בקשה כאמור בפסקת משנה (א), ובכלל זה הוראות לעניין אופן הגשת בקשה להכרה כאמור.
<לירון מינקה: התנאים למתן ההכרה, לרבות לעניין ההכשרה, שנערכה מחוץ לישראל, תכני ההכשרות העיונית והמעשית והיקפן, דרכי ההכשרה וכן הוראות לעניין עריכת בחינות בסיום תוכנית ההכשרה".
<לירון מינקה: בעצם מה שהוספנו בסעיף קטן (ב) זה שיצטרכו לקבוע את תכני ההכשרות, העיונית והמעשית, ואת ההיקף שלהן.
<תומר רוזנר: זה ההדגשה של - - - ההכשרה המעשית שאתם ביקשתם.
<לירון מינקה: עוד סעיף של הבהרה, בעמוד 9, למטה.
<לירון מינקה: סעיף 8 – תנאים נוספים למתן רישיון.
<לירון מינקה: יש כאן את פסקה (ב) שנוספה: "(ב) אין בהוראות לפי סעיף קטן (א) כדי לגרוע מחובת השתתפות בהשתלמויות לפי סעיף 13 א.
<לירון מינקה: " התיקון הבא – בעמוד 13, בסעיף של מרשם מדבירים, אנחנו מבקשים להוסיף סעיף (ג): (ג) על פרסום הפרטים האמורים בפסקאות משנה (2) ו-(3) שבסעיף קטן (א) יחולו הוראות סעיף 37 בשינויים המחויבים".
<לירון מינקה: זה בעצם סעיפים שמפורסמים במרשם לגבי ביטול ההתלייה של רישיון מדביר ולגבי עיצום כספי, ואנחנו אומרים שההוראות שכתובות בסעיף 37 לעניין הפרסום – זאת אומרת, זמן פרסום, מגבלות על פרסום שם, למשל – מידע שרשות לא רשאית למסור, ודברים כאלה, יחולו גם על הפרטים שפה, במרשם.
<לירון מינקה: סעיף 12 באותו עמוד – לגבי נושא של שימוש בפעולות מניעה.
<לירון מינקה: בעקבות ההערות שנשמעו כאן, אנחנו מציעים להוסיף - - - הסעיף יהיה כך: " בטרם ביצוע הדברה יבחן מדביר אם ניתן, בנסיבות העניין, לבצע פעולות מניעה או לעשות שימוש באמצעי טיפול, אשר לא נקבעו לפי סעיף 3 (ב)(3), לשם מניעת המפגע או המטרד או סילוקו; מצא מדביר כי קיימים פעולות או אמצעים כאמור, יביא את העניין לידיעת מזמין ההדברה ולא יבצע את ההדברה, אלא אם כן מצא כי לא ניתן בנסיבות העניין לנקוט באותן פעולות או באותם אמצעים".
<תומר רוזנר: כאן אנחנו מבהירים, למעשה, שפעולות המניעה, בעצם – כאשר המזמין לא מאפשר את ביצוע הפעולות, - - - חובה על המדביר לבצע אותן.
<תומר רוזנר: זה בעקבות ההערה שהיתה בישיבה הקודמת.
<לירון מינקה: ההערה הבאה – בעמוד 14.
<לירון מינקה: זה סעיף 12(ג)(6) לגבי הניטור- יש כאן שינוי קטן של הנוסח: "לאחר ביצוע ההדברה יבדוק נוכחות מזיקים ואת הצלחת פעולת ההדברה, בין השאר באמצעות ניטור אם נדרש, ויבצע ככל הנדרש פעולות נוספות להשלמת ההדברה".
<לירון מינקה: קודם היתה חובה לבצע ניטור.
<לירון מינקה: בעקבות הערות שנשמעו כאן, החובה היא כרגע לבדוק את נוכחות המזיקים, אם נדרש ניטור כדי לדרוש את נוכחות המזיקים, אז צריך לעשות ניטור, אבל זה לא בכל מקרה.
דוד אמסלם: זו היתה ההערה שלכם.
<לירון מינקה: בסעיף 13, בעמוד 15.
<לירון מינקה: בעקבות הערה שנשמעה בוועדה.
<לירון מינקה: הסעיף מדבר על: "תקנות לגבי אמצעים ופעולות של המדביר לנקוט טרם ביצוע ההדברה, במהלכה או בסיומה, כאמור בסעיף 12 או בנוסף להן, ובכלל זה הוראות לעניין אופן הבדיקה והניטור של המדביר לבצע לאחר ביצוע ההדברה, בחירת האמצעים שפגיעתם בסביבה ובבעלי החיים או בבריאות הציבור פחותה.
<לירון מינקה: ..." והוספנו כאן: "ובאמצעים ופעולות שעל המדביר לנקוט כאשר פעולות ההדברה מתבצעות בקרבת אוכלוסיות רגישות, ובכלל זה קשישים, ילדים וחולים".
<לירון מינקה: – גם, בעקבות הערה שנשמעה בוועדה.
<לירון מינקה: הסעיף הבא הוא בעמוד 17.
<לירון מינקה: סעיף (13(ג), לגבי סמכות הרשם לתת הוראות.
<לירון מינקה: בעצם, אנחנו מפרידים פה בין הוראות שהרשם נותן ישירות ובאופן פרטני למדביר או למפעיל, ובין הוראות יותר כלליות: "(א) הרשם רשאי לתת למדביר או למפעיל הוראות לביצוע פעולות מסוימות בעניין מזיקים מסוימים, ובכלל זה שימוש באמצעי הדברה או הימנעות משימוש בהם, פעולות שיש לבצע טרם ביצוע הדברה, במהלכה ובסיומה .
<לירון מינקה: (ב) הוראות כאמור בסעיף קטן (א) יכול שיינתנו גם לכלל המדבירים או המפעילים או לסוג מסוים של מדבירים או של מפעילים וזאת לאחר התייעצות עם הועדה המייעצת ובאישור המנהל הכללי של המשרד; הוראות שניתנו כאמור, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשם, בלשכות המחוזיות של המשרד ובאתר האינטרנט של המשרד, וכן ישלחו בדואר האלקטרוני למדביר למפעיל או למי מהציבור שנרשם באתר האינטרנט לקבלת עדכונים על הנחיות הרשם בדואר אלקטרוני, ואולם אי משלוח ההוראות בדואר האלקטרוני כאמור לא יפגע בתוקפן של אותן הוראות; הודעה על מתן הוראות כאמור, על מועד כניסתן לתוקף וכן על כל שינוי בהן תפורסם ברשומות, והשר רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסומן".
<לירון מינקה: בעקבות הדיון הקודם, עמוד 18, סעיף 15: "מי שהזמין הדברה , במקום שהוא בעליו, מחזיק בו, או שהוא אחראי להזמנת פעולות הדברה באותו מקום מכוח תפקידו או לפי דין.
<לירון מינקה: .. " – לא האחראי לביצוע ההדברה, אלא האחראי על ההזמנה.
<לירון מינקה: בעמוד 21, סעיף 19 – נוסף פה סעיף קטן, (ג): "(ג) מפקח שמונה לפי הוראות סעיף זה יפעיל את סמכויותיו כלפי מערכת הביטחון כהגדרתה בחוק הגנת הסביבה בכפוף להוראות לפי פרק ד' לחוק האמור".
<לירון מינקה: פרק ו' – עונשין.
<לירון מינקה: בעמוד 22 למטה, 22(א)(1).
<לירון מינקה: העבירה תהיה: "עוסק בהדברה בלא רישיון מדביר מהסוג המתאים לביצוע הדברה או שלא בהתאם לתנאי הרישיון, בניגוד להוראות לפי סעיף 3.
<לירון מינקה: " מה שנוסף כאן זה – "או שלא בהתאם לתנאי הרישיון".
<לירון מינקה: 24 למעלה, סעיף 22, (2ג).
<קריאה: גם עמוד קודם, זה מחיקה של (2ב).
<לירון מינקה: זה רק עניין של נוסח זה גם היה בפעם הקודמת.
<לירון מינקה: הסעיף עצמו נמצא.
<לירון מינקה: בעמוד 24 (2ג): " מדביר המבצע הדברה.
<לירון מינקה: ... " – זו התאמה, בעצם, לנושא של פעולות מניעה, לגבי העבירות – "....
<לירון מינקה: בלא שבחן אם ניתן, בנסיבות העניין, לבצע פעולות מניעה או לעשות שימוש באמצעי טיפול, מדביר המבצע הדברה בלא שהביא לידיעת מזמין ההדברה כי ניתן בנסיבות העניין לבצע פעולות או לעשות שימוש באמצעים כאמור, או המבצע הדברה אף שמצא כי ניתן בנסיבות העניין לבצע פעולות או לעשות שימוש באמצעים כאמור, והכול בניגוד להוראות סעיף 12(א1).
<לירון מינקה: ".
<לירון מינקה: באותו עמוד – (2ה) – אני אקריא את זה בנוסח קצת אחר ממה שמופיע בנוסח.
<לירון מינקה: אנחנו מבקשים שיהיה רשום, בעקבות ההערות שנשמעו פה לגבי העבירה על שימוש באמצעי שאינו המתאים ביותר.
<לירון מינקה: אנחנו חושבים שאפשר לכתוב: "מדביר שאינו עושה שימוש באמצעי מתאים להצלחת ההדברה, בניגוד להוראות סעיף 12(ג3)".
<לירון מינקה: העבירה ככה יותר מצומצמת.
<לירון מינקה: אז העבירה היא: "מדביר שאינו עושה שימוש באמצעי מתאים להצלחת ההדברה, בניגוד להוראות סעיף 12(ג3).
<לירון מינקה: סעיף (2ז) באותו עמוד: "2 מדביר שאינו נוקט באמצעים הדרושים למניעת פגיעה באדם, בבעלי חיים אחרים, בצומח ובסביבה, בניגוד להוראות סעיף 12(ג)(4)".
<לירון מינקה: זה "באמצעים דרושים" ולא "בכל האמצעים הדרושים", כמו שהיה קודם.
<לירון מינקה: אני ממשיכה בקריאה: "(2ח) מדביר שאינו בודק נוכחות מזיקים או את הצלחת פעולת ההדברה בניגוד להוראות סעיף 12(ג6)".
<לירון מינקה: בעמוד 25 למעלה, סעיף (3ב): "מדביר או מפעיל שאינו פועל לפי הוראות שנתן לו הרשם, בניגוד להוראות סעיף 13(ג)(א)".
<לירון מינקה: זאת אומרת, העבירה הפלילית תהיה רק לגבי הוראות שהרשם נתן ספציפית למדביר או למפעיל, ולא לגבי ההוראות הכלליות.
<חיה ארז: איך תאשימי מישהו בעבירה פלילית על סמך סעיף (2ח)?
<חיה ארז: אני הזמנתי מדביר, ולדעתי הוא לא בדק כמו שצריך.
<חיה ארז: אז אני יכולה להתלונן שהוא יהיה אשם בעבירה פלילית?
<חיה ארז: זו עבירה פלילית.
<חיה ארז: איך עושים את הדבר הזה?
<תומר רוזנר: המשרד יצטרך ל- - -
<רן סלבצקי: זו שאלה ראייתית, זו לא שאלה של עבירה.
<רן סלבצקי: אם עכשיו, לצורך העניין, ה - - - עושה את זה, והיא הזמינה פעולת הדברה, והגיע מדביר, ולא ביצע את הפעולות האלה, אז לא תהיה פה בעיה ראייתית.
<רן סלבצקי: אם בעל הבית יתלונן יבדקו את התלונה, ולפי כללי - - -
<חיה ארז: איך תבדוק את התלונה שהוא לא בדק - - -
<רן סלבצקי: א
<רן סלבצקי: בדוק תלונה לגבי - - -
<חיה ארז: ברצינות גמורה, אני לא מבינה.
<חיה ארז: למה לסתום לי את הפה?
<חיה ארז: זה לא לעניין.
<קריאה: זה באמת סעיף בעייתי.
דוד אמסלם: אני לא מבין – מה זאת אומרת לסתום לך את הפה, את דיברת פה הכי הרבה.
דוד אמסלם: אני מתכוון לזה שבשביל זה יש את משטרת ישראל כמו בכל דבר – איפה שאדם פעל ברשלנות, וכו', אני לא יודע להגדיר מה זו רשלנות.
דוד אמסלם: היות וכאן המשרד רוצה שהמדביר יעשה את העבודה המקצועית שלו, גם בייעוץ, גם בבדיקה וכו', אם, בסופו של דבר, יקרה איזה משהו ויבדקו את העניין, אני מניח שהמשטרה תיכנס לתמונה, תבדוק, תשאל אותו – מה עשית, מה לא עשית, ולפי זה ייחתך הסיפור.
<חיה ארז: אני לא חושבת שאת זה אפשר לבדוק, זה בדיוק מה שאני אומרת.
דוד אמסלם: אי אפשר לבדוק?
דוד אמסלם: זה יגיע לבית המשפט ויגידו שאי אפשר לבדוק.
<חיה ארז: זה לא צריך להיות כעבירה פלילית.
דוד אמסלם: אנחנו נעלה לוועדת הכנסת ונמשיך אחר כך.
דוד אמסלם: (הישיבה הופסקה בשעה 12:30 והתחדשה בשעה 13:10)
דוד אמסלם: רבותיי, אני מחדש את הדיון.
<תומר רוזנר: אנחנו נמשיך בהוראות שהתקבלו לגבי פרק ז' ו-ח', ואז נשמע את ההסתייגויות של חברי הכנסת.
<לירון מינקה: בעיצום כספי, עמוד 28, סעיף 26 (א) (5ג).
<לירון מינקה: שוב, אותו עניין של פעולות המניעה: "מדביר המבצע הדברה בלא שבחן אם ניתן, בנסיבות העניין, לבצע פעולות מניעה או לעשות שימוש באמצעי טיפול, מדביר המבצע הדברה בלא שהביא לידיעת מזמין ההדברה כי ניתן לבצע פעולות או לעשות שימוש באמצעים כאמור, או המבצע הדברה אף שמצא כי ניתן בנסיבות העניין לבצע פעולות או לעשות שימוש באמצעים כאמור, והכול בניגוד להוראות סעיף 12 (א1), ובלבד שקיימות תקנות בעניין, או הוראות שנתן הרשם בעניין לפי סעיף 13(ג), והמדביר פעל בניגוד להן;" עוד תיקון בסעיף (5ו) בעמוד 29 למעלה: "מדביר שאינו נוקט את כל האמצעים הדרושים למניעת פגיעה, בניגוד להוראות סעיף 12 (ג)(4), ובלבד שקיימות תקנות בעניין, או הוראות שנתן הרשם בעניין לפי סעיף 13(ג) והמדביר פעל בניגוד להן;" סעיף 8 באותו עמוד: "מדביר שאינו בודק נוכחות מזיקים או את הצלחת פעולת ההדברה, בניגוד להוראות סעיף 12 (ג)(6), ובלבד שקיימות תקנות בעניין, או הוראות שנתן הרשם בעניין לפי סעיף 13ג, והמדביר פעל בניגוד להן;"
<תומר רוזנר: חבר הכנסת אבו מערוף הודיע לי בשם הרשימה המשותפת שסיעתו חוזרת בה מההסתייגויות של הרשימה המשותפת, ולכן אפשר לעבור להסתייגויות של חברי הכנסת הנוכחים.
דוד אמסלם: למי יש הסתייגות?
יעל כהן-פארן: הסתייגויות קטנות שאני גם לא רואה סיבה שיתנגדו להן.
יעל כהן-פארן: הסתייגות אחת היא בנושא מניעת צער בעלי חיים בהדברה.