GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל עטר: האמת היא שאם יש משהו שהתגעגעתי אליו בעיקר, זה לדיונים בוועדת הפנים.
דניאל עטר: זה לא מצחיק.
דניאל עטר: זה הכי מעניין.
דניאל עטר: רק מי שמגיע לכאן לדיונים יודע שזו הוועדה בעיני הכי חשובה בכנסת, כי היא עוסקת בחיים של האנשים מכל הזוויות.
דניאל עטר: אני באמת מתגעגע לדיונים של הוועדה, כי היא עסקה במרכיבים – כמי שבא לכאן לכנסת מהשלטון המקומי – אז אתה נתקל בוועדה שעוסקת בכל המרכיבים של החיים.
דניאל עטר: גם הדיון הזה היום.
דניאל עטר: הייתה לי הזדמנות והיה לי הכבוד להיות שותף פעיל לדיוני הוועדה, אמנם זמן קצר, אבל בהחלט נהנתי וזו גם הזדמנות טובה מבחינתי להגיד תודה למנהלת הוועדה ולצוות שלכם, שעושה עבודה יוצאת מן הכלל.
דניאל עטר: לא תמיד אנשים שעובדים מאחורי הקלעים זוכים למילים שמגיעות להם.
דניאל עטר: מגיע לכם את כל הברכות וזו הזדמנות טובה מבחינתי לומר לכם.
דניאל עטר: תראו, אני הגעתי לכאן, לדיון הזה, כיושב ראש הקרן הקיימת לישראל, אחרי פנייה של שלושה אנשים.
דניאל עטר: של חברת הכנסת נאוה בוקר, של חברת הכנסת רויטל סויד ושל ראש המועצה של טבעון, דודי אריאלי.
דניאל עטר: ואמרתי בעצם, יש כאן הזדמנות וההזדמנות, פעם אחת היא הזדמנות לטפל בסוגיה מאד מאד קשה באופן מקצועי, והזדמנות גם מבחינת העיתוי של ההסכם שנחתם בין המדינה לבין הקרן הקיימת לישראל.
דניאל עטר: אבל אני רוצה לחדד כמה דברים, כיוון שגם קיבלתי לא מעט מכתבים ובעיקר מתושבים בטבעון.
דניאל עטר: אז אני רוצה לומר לכם שבהקשר המקצועי אני בהחלט מאמץ את הגישה שאומרת שכשניגש לשלב של הביצוע, צריך שתהיה תכנית פרטנית לכל יישוב בנפרד, עם התאמה לצרכים של היישוב, לצמחיה מסביב ליישוב וכן הלאה וכן הלאה.
דניאל עטר: הדבר השני, אני חושב שבטח אנחנו, הגופים הירוקים שעוסקים בנושאים של קיימות, יודעים שהמרכיב של שיתוף הציבור הוא מרכיב דרמטי בכל תהליך קבלת החלטות ואני ממליץ שבכל מקום שבו תהיה תכנית פרטנית, שהציבור תהיה לו האפשרות להיות שותף להחלטה.
דניאל עטר: יושבים איתנו כאן שני נציגים מהקרן הקיימת לישראל, קובי מור, מנהל מפ"ק (מנהל פיתוח קרקע) וד"ר דוד ברנד, שהוא נחשב לאחד המומחים, לא רק בארץ, בעולם, בנושא הזה של יער והם היו שותפים לסדרה של דיונים עם רט"ג, עם משרד החקלאות, עם המשרד לאיכות הסביבה, עם שירותי כבאות, וגיבשו תכנית עבודה, שאני לא יודע לאמוד אותה בכסף, אבל נאוה, לפי הנתונים שלנו יש, מדובר ב-450 יישובים שעטופים בעצים וסכנת חיים מרחפת מעל ראשם במדינה הלוהטת שלנו, וצריך להתמודד עם זה.
דניאל עטר: אני לא נכנס לסוגיה של איך מתמודדים, כי יש את הוועדה, שעשו צעד נוסף, מקצועי וחלק מהרעיונות גם עלו כאן.
דניאל עטר: אני רק יודע להגיד לכם את הדברים הבאים, כדי שנבין, מבחינתי לפחות איפה הדיון מתחבר לקרן הקיימת לישראל.
דניאל עטר: פעם אחת, אנחנו לא נהיה שותפים לתכנון המפורט.
דניאל עטר: זאת אומר זה דבר שצריך להיות באחריות של הרשויות המקומיות.
דניאל עטר: למי שלא יודע, אז אנחנו מטפלים כמעט בכל היערות בארץ, למעט אותם יערות שנמצאים בתוך הקו הכחול של היישובים.
דניאל עטר: מה שנמצא בתוך הקו הכחול של היישובים, ומי שבא מהשלטון המקומי או בכלל, יודע שפעם היה מושג כזה – כבישים ללא אבא.
דניאל עטר: זוכר את זה, כרמל?
דניאל עטר: ובא שר התחבורה ישראל כץ, לזכותו ייאמר, קיים דיון, גמר את הסוגיה הזאת.
דניאל עטר: אין יותר כבישים ללא אבא.
דניאל עטר: חלק גדול מאד המדינה לקחה על עצמה.
דניאל עטר: חלק אחר הרשויות לקחו על עצמן, החלק הקטן.
דניאל עטר: אותו דבר כאן, יש יערות ללא אבא.
דניאל עטר: צריך בסופו של דבר לסיים את הדיון הזה בהגדרת בעלות ברורה, גם מקצועית.
דניאל עטר: אנחנו לא נהיה שם כי אנחנו גם ככה מטפלים עבור המדינה במיליון וחצי דונם של יערות, מעבר לאחריות שיש לנו כקרן קיימת.
דניאל עטר: אבל איפה ההזדמנות?
דניאל עטר: ההזדמנות היא בזה שאנחנו חתמנו הסכם עם המדינה.
דניאל עטר: אדוני יושב הראש, ההסכם הזה אומר שבשנת 2016 אנחנו נעביר בביצוע של פרויקטים למדינה, פרויקטים בשווי של 1.2 מיליארד שקלים ובשנת 2017 עוד מיליארד שקלים.
דניאל עטר: אנחנו מוכנים.
דניאל עטר: לא רק מוכנים, זה מתחבר מאד למהויות ולערכים שלנו ולעולם המקצועי שלנו ולעולם התוכן שלנו ולמהות שלנו בכלל כקרן קיימת, להעמיד מתוך הסכומים האלה, עד 250 מיליון שקלים, שזו הערכה שלנו, של הטיפול המלא בכל אותם 450 יישובים.
דניאל עטר: אנחנו מוכנים להעמיד את הסכום הזה וכל מה שצריך בסופו של דבר זה את ההסכמה של ממשלת ישראל בשיח המשותף הזה.
דניאל עטר: אנחנו מוכנים להיכנס באופן מיידי לביצוע.
דניאל עטר: להערכתי בין שנתיים לארבע שנים מהיום, כל הסוגיה הזו יכולה להיות מאחורינו.
רויטל סויד: יפה.
דניאל עטר: ואני אומר לכם, אולי הדבר החשוב ביותר מבחינתנו.
דניאל עטר: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שאם מחר בבוקר צריך לקבל את ההחלטה, זה החלטה בין לבצע בכסף הזה תשתיות לבניית בתים, וזה דבר מאד מאד חשוב בסיטואציה שאנחנו נמצאים בה, לבין פעולה מצילת חיים.
דניאל עטר: בדבר הזה אני יכול לדמות את זה רק להתקפה כימית על ישראל.
דניאל עטר: יש התקפה כימית על ישראל וחסרים 500,000 מסיכות אב"כ, ברור לכולם שסדר העדיפות יהיה כזה שייקחו כסף מתשתיות ויקנו מסכות אב"כ.
דניאל עטר: זה בערך ההקבלה הטובה ביותר שאני יכול להעמיד לטובת העניין הזה.
דניאל עטר: ואני אומר, צריכה להתקבל כאן החלטה ברוח של יושב ראש הוועדה, שמאפשרת לנו להיכנס לביצוע מהיר.
דניאל עטר: אמרתי, עד 250 מיליון שקלים ואפשר לפתור את כל הבעיה, בשיתוף של כל הגורמים שדיברתי קודם, כולל השלטון המקומי.
דוד אמסלם: אתה צריך ללכת?
חיים ילין: לא, פשוט יש לנו עוד ועדות.
דוד אמסלם: תמיד אתה אומר לי את זה חיים.
דוד אמסלם: אתה יודע מה, בו תן שאלה קצרה, תשובה קצרה ונתחיל להתקדם בדיון.
חיים ילין: עזוב מה שבתוך הקו הכחול, את זה אני מבין שבתוך הקו הכחול.
דוד אמסלם: אני אתייחס לנושא בהמשך.
דוד אמסלם: ברשותכם, אני מרשה לעצמי.
חיים ילין: רק שאני אלך שקט, שאני אוכל לישון בלילה.
דוד אמסלם: אוקיי, בבקשה.
דוד אמסלם: אתה מדבר כל כך ברגש, קשה לי לעמוד בזה.
חיים ילין: קק"ל הרי בסופו של דבר זה התמ"א של יערות.
חיים ילין: אני לא סתם שואל.
חיים ילין: השאלה אם מה שאתה אומר – רוח המפקד – היא גם מחלחלת פנימה, לתוך הוועדות המחוזיות והמקומיות.
חיים ילין: יש לך לנציג, גם לרט"ג, כמעט בכל מקום כזה.
חיים ילין: ואנחנו יודעים לפעמים שרוח המפקד לא יורדת עד למטה.
חיים ילין: זאת אומרת שאם צריך לעשות חניות או כל מה שאני אמרתי, שבסופו של דבר צריך היתרים, אז אנחנו יודעים שהם הראשונים שיבואו והתנגדו.
חיים ילין: אני בכוונה אומר אלף, האם יש תכניות כבר?
חיים ילין: זאת אומרת יש היתר לביצוע, או שעכשיו מתחילים להוציא את כל ההיתרים לביצוע ואת כל מה שנדרש לביצוע - - -
דניאל עטר: חיים, אמרתי את זה בצורה מאד ברורה.
דניאל עטר: כל מה שמחוץ לקו הכחול – הוא בניהול מלא שלנו.
דניאל עטר: אנחנו מבצעים שם עבודה יוצאת מן הכלל לאורך שנים.
דניאל עטר: אמרתי, יש פה את אנשי המקצוע המובילים בעולם, הם גם מוזמנים כמעט לכל מקום בעולם, אוקיי?
דניאל עטר: אנחנו מדברים על תוך הקו הכחול.
חיים ילין: רק על זה?
דוד אמסלם: לא צריך, הוא שאל - - -
דניאל עטר: אין לנו וגם לא יהיה.
דניאל עטר: אנחנו לא ניקח אחריות בתוך הקו הכחול.
דניאל עטר: אנחנו מוכנים להיות חלק מהפתרון, אבל לא לקחת אחריות על הניהול של זה ולא על התכנון של זה.
דוד אמסלם: אחרי זה בסיכום אני אתייחס.
דוד אמסלם: הרי אתה תמיד מעלה לי את השאלות שבסיכום אני רוצה להתייחס אליהן, חיים, אבל תהיה רגוע.
דוד אמסלם: אתה יכול ללכת, בסוף אני אספר לך מה סיכמנו.
חיים ילין: אתה דואג לי?
דוד אמסלם: אם אתה רוצה יש לי גם - - -
דוד אמסלם: תדבר עם ברושי אחרי זה במסגרת רישוי עסקים, אולי יש לך איזה משהו במסגרת משרד השיכון.
דוד אמסלם: טוב, רבותי, תודה רבה.
דוד אמסלם: עוד מעט אנחנו נתייחס גם לנושא של איך עובר הכסף ומה ההצעה שלנו.
דוד אמסלם: אני הייתי רוצה לשמוע עוד שני דוברים ואחרי זה מי שעוד רוצה לומר.
דוד אמסלם: שחר, בוא תתייחס לנושא.
<שחר איילון: בוקר טוב לכולם.
<שחר איילון: קודם כל המקום הזה, הוועדה הזאת ואורי מקלב שיצא, הוא היה שותף בוועדה בראשותו של אמנון כהן, פה נקבע חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה.
<שחר איילון: יחד איתי נמצאים פה חיים תמם, ראש אגף מניעה, קרן, היועצת המשפטית, וגם מהמשרד קריבו ויואל הדר, היועץ המשפטי.
<שחר איילון: דבר נוסף, יש פה בתוך האולם הזה הרבה מאד שותפים, דודי.
<שחר איילון: שותפים שבאמת נאמנים לדרך ולפעילות שלנו והפעולה היא כולה משותפת, משולבת, ואני יכול להגיד רק מילים טובות על כל השותפים.
<שחר איילון: אם ניקח למשל את טבעון, טבעון עשתה תכנית מסודרת עם אגרונום.
<שחר איילון: עברנו שם עץ-עץ, מטר-מטר, איזה עץ מורידים, איזה עץ לא מורידים, לשמור על הטבע.
<שחר איילון: אבל כשאנחנו מדברים על יישובים מוגני יער, בתקנה, בחוק במדינה, אנחנו מדברים על עבודה של למעלה משלוש שנים.
<שחר איילון: קודם כל הוצאנו לכל היישובים מכתבים והודענו להם על זכות שימוע, שאנחנו הולכים להגדיר אותם כמוגנים.
<שחר איילון: הדבר השני, זה לא המחיצה הזאת, זה לא המחיצה.
<שחר איילון: זה אולי הדבר שהוא הסוף של העבודה.
<שחר איילון: כל יישוב כזה הוא יישוב שבו אנחנו מגדירים קודם כל את דרך הגישה ליישוב.
<שחר איילון: נקייה.
<שחר איילון: זה מוטל, כמו שאמרנו, על משרד התחבורה/הרשות הארצית לדרכים או כל אחד שיש לו אחריות על הדרך.
<שחר איילון: הדבר השני, בתוך היישוב, הגנראטור, האמצעים שבהם, תחנת דלק, כל ההידרנטים, כל היישוב מוסדר עצמו, ובנוסף נושא של הסדרת הנטוע וכל מה שקשור לניקוי, לחישוף ולתחזוקה של אותם קווי חיץ, לא כדי שלא יהיו שריפות.
<שחר איילון: כרמל צודק, לא כדי שלא יהיו שריפות, אלא בהינתן שריפה אנחנו נוכל להילחם ולהגן על בתי היישוב בצורה יותר מקצועית.
<שחר איילון: חבל שעזבו כאן כמה אנשים ונאמרו כאן כמה דברים שאני אומר חייבים לעשות פה יום עיון אחד בנושא כבאות בכנסת, כי רוב הדברים, 99% מהדברים שנאמרו כאן, אין ביניהם שום קשר לכבאות ואיזה שהוא משהו שקשור לעבודות.
<שחר איילון: ראשית, שריפה בעלייה עולה הרבה יותר מהר מאשר במישור, כמעט כפול במהירות.
יעל כהן-פארן: אמרתי שאני לא - - -
<שחר איילון: רגע, שנייה אחת.
<שחר איילון: אנחנו בשנת 2010, ב-2 בדצמבר 2010, עם 44 הרוגים, סגרנו את שנת 2010 עם למעלה מ-70 הרוגים בשריפות במדינת ישראל.
<שחר איילון: משנת 2001 עד שנת 2010, כל שנה, בין 30 ל-35 הרוגים משריפות במדינת ישראל.
<שחר איילון: בשנת 2011, השנה שאחרי השריפה, ירדנו כבר ל-23 הרוגים, בשנת 2012 ל-18, בשנת 2013 ל-17, בשנת 2014 ל-17 הרוגים ובשנת 2015 לפי הדרך הזאת, הייתה צריכה להיות לעל 14 הרוגים, לפי הסטטיסטיקה.
<שחר איילון: את שנת 2015 סיכמנו ב-9 הרוגים.
<שחר איילון: הפכנו להיות המדינה הבטוחה ביותר בעולם, יחד עם סינגפור, בכל מה שקשור לנפגעים משריפות.
<שחר איילון: אבל, מה שיותר מעניין בכל התהליך הזה, למרות שהקמנו עשרות תחנות, גייסנו מאות כבאים והוועדה הזאת, יחד עם האוצר, השקיעו 2 מיליארד שקלים בכבאות.
<שחר איילון: 2 מיליארד שקלים בטר"ש – 600 מיליון ראשונים בכבאות האווירית, עוד 600 מיליון נוספים עכשיו בכבאות שלב ב' ובנו, הפיתוח בטר"ש מיליארד ורבע ולהחזיק כבאות בישראל עולה 1.1 מיליארד שקלים כל שנה.
<שחר איילון: למרות המיליארדים האלה והתחנות שפתחנו, בשנת 2010 זמן התגובה שלנו היה 14 דקות לאירוע.
<שחר איילון: זמן התגובה הממוצע שלנו בשנת 2015 – 6 דקות ו-15 שניות.
<שחר איילון: למרות התחנות שהקמנו, הקמנו עוד 34 תחנות ועוד 65 תחנות מתנדבים, כאשר כרמל - - -
יעל כהן-פארן: גם ה - - - בזכות התחנות.
<שחר איילון: כרמל הם רק דוגמא ליחידות מתנדבים מקצועיות שמגיבות מיד לכל אירוע.
<שחר איילון: למרות כל הכוחות שעשינו, כל ההרוגים בשנים 2013, 2014, 2015 – היו כבר הרוגים עוד לפני שקיבלנו את ה-102, וזה מוביל אותנו למניעה.
<שחר איילון: לאמצעים שלפני השריפה, לאמצעים שבסופו של דבר מגיבים מיד.
<שחר איילון: מגלים ומגיבים מיד.
<שחר איילון: ולכן זה הרגולציה הכל כך חזקה בישראל, על פי תקנים מחמירים של ה-NFBA.
<שחר איילון: אנחנו הגענו בעזרת המניעה - - -
דוד אמסלם: שחר, אני רק רוצה לשאול שאלה אינפורמטיבית.
דוד אמסלם: רוב ההרוגים הם הרוגים בשריפות של בתים, לא קשור ליערות.
<שחר איילון: לא היה מאז השריפה בכרמל הרוג אחד.
דוד אמסלם: ביער.
<שחר איילון: יש שני חודשים שבהם חיים תמם, אני וקציני היערות שלנו, מינינו קציני יערות, לא ישנים בחודשים האלה.
<שחר איילון: זה חודשים שבהם הצופים, הנוער העובד, כל תנועות הנוער מקימים בלב היערות, כמעט ללא דרכי גישה.
<שחר איילון: הוצאנו תקנה מסודרת והנחיה מסודרת איך עושים מחנה צופים, עם לפעמים כבאיות בתוך מחנה הצופים, כדי שלא יהיו לנו 1,000-2,000 ילדים שנמצאים בתוך מלכודת אש.
<שחר איילון: אבל זה לא נכון שאנחנו יכולים לעצום את העיניים בנושא היערות.
<שחר איילון: היערות זה לא רק הנוף, זה גם החיים שם.
יעל כהן-פארן: אבל אני לא מזלזלת - - -
<שחר איילון: בעלי החיים, הצומח, השיקום של היערות - - -
יעל כהן-פארן: בוודאי, בוודאי, אבל - - -
דוד אמסלם: רק שנייה, חברת הכנסת פארן, תני לו לסיים ואחרי זה תשאלי.
<שחר איילון: לכן מה שאנחנו אומרים, תראו, כל מה שאנחנו מדברים כאן על התקנה שאמורה לעבור, כי כולם אמרו אנחנו בעד התקנה הזאת, למעט דבר אחד – לא נעביר את התקנה אם לא יהיה לנו מקור תקציבי לממש אותה.
<שחר איילון: ולכן בסופו של דבר, המקור התקציבי הזה יאפשר גם להעביר בכנסת את התקנה, לעשות אותה חלוטה, ובסופו של דבר מדינת ישראל - - -
דוד אמסלם: כשמה אומרת התקנה?
<שחר איילון: התקנה אומרת שיישוב שהוכרז כמוגן יער, חייב שתהיה לו דרך גישה מוכנה, מסודרת, יהיו לו הידרנטים ותהיה לו הגנה פנימית בתוך היישוב.
<שחר איילון: תהיה לו יכולת תגובה מקומית, יהיה לו כל מה שקשור לחיץ הזה, שבהמשך צריך יהיה תחזוקה.
<שחר איילון: ואני אומר, יש כבר מקומות בארץ שעשו את זה.
<שחר איילון: קק"ל השנה הורידו אולי אלפי דונמים.
<שחר איילון: בניגוד לטבע האנושי שלהם, הקבוע, לנטוע עצים, הם הורידו השנה אלפי דונמים כדי לחשוף ולהגן על היישובים ועל מפעלים.
דוד אמסלם: יואל, התקנה הזאת כבר מוכנה מבחינתכם?
דוד אמסלם: אז יש לי רעיון, בואו נגיש אותה באופן בסיסי וניתן לה כניסת תחולה בעוד איזה שנה או שנתיים, אחרי שנחליט על זה.
דוד אמסלם: אני רוצה להציב איזה שהוא רף, איזו שהיא נקודת יעד חוקית.
<יואל הדר: הבעיה היא שהשרים עוד לא נתנו את ההסכמה שלהם, בגלל התקציב.
דוד אמסלם: אז בוא תעבוד על זה.
דוד אמסלם: זה תלוי תקציב ואני רוצה פקודה חוקית בעניין.
דוד אמסלם: אני לא רוצה איזה משהו אמורפי, שיושב באוויר.
דוד אמסלם: אני רוצה איזו שהיא פקודה, שאליה כל הקנים יתכווננו.
<שחר איילון: עכשיו אני אומר, בסופו של דבר - - -
<יואל הדר: הם לא נותנים את ההסכמה, ולכן יש לנו את הבעיה הזאת.
דוד אמסלם: אבל תסביר.
דוד אמסלם: מי לא נותן את ההסכמה?
<יואל הדר: השר להגנת הסביבה.
דוד אמסלם: אז בוא תדבר איתו.
<שחר איילון: לא, זה רק בגלל הכסף, זה לא בגלל שהתקנה לא נכונה.
דוד אמסלם: תיכנס לראש שלי.
דוד אמסלם: הבנת את העניין?
<יואל הדר: הבנתי אותך, כן.
<שחר איילון: עכשיו, ברגע שזה יהיה חוק, אני אומר שוב, מדינת ישראל, גם בנושא של המבנים, גם בנושא פינוי-בינוי, גם בנושא של יערות, היא תהיה ותמשיך להיות מדינה מובילה בעולם בכל מה שקשור לכבאות אש והתוצאות "העסקיות", כל אדם זה עולם ומלואו, התוצאות העסקיות הן אלה שבסוף יקבעו את כמות ההרוגים ואת הנפגעים בשריפה במדינת ישראל.
<שחר איילון: הפכנו להיות תוך 5 שנים בעזרת ההשקעה, האכפתיות, יחידות המתנדבים – 65 תחנות מתנדבים פעילות.
<שחר איילון: בכפר חב"ד בשבוע שעבר נשרפה משחטת עופות, מי הגיב ראשון?
<שחר איילון: מי כיבה את האש?
<שחר איילון: מתנדבים עם היכולת שלהם.
<שחר איילון: אני אומר שוב, אני רוצה להגיד תודה לנאוה, לכל חברי הוועדה, תת הוועדה, לך דודי וכמובן לכל השותפים שנמצאים פה.
<שחר איילון: אני לא אמנה אותם, אבל כולם שותפים.
<שחר איילון: אפילו עם רשות המים אנחנו הולכים לסגור הסכם על אספקות המים, על מחיר המים לכבאות.
<שחר איילון: חבל שלא סגרתי את זה פה בשנת 2013.
<שחר איילון: תודה רבה.
דוד אמסלם: המחיר שלכם הוא כרגע מחיר רגיל?
<שחר איילון: אתה לא יודע כמה הם לוקחים.
<שחר איילון: אני לא רוצה להגיד את זה פה, כי איך אומרים - - -
יעל כהן-פארן: לא, תגיד את זה פה.
דוד אמסלם: תגיד, מה איכפת לך?
יעל כהן-פארן: זה המקום להגיד את זה.
<שחר איילון: מכיוון שהם שותפים - - -
דוד אמסלם: שנייה, זה לא הדיון.
דוד אמסלם: אני אגיד לך משהו, אני עוד מעט הולך לעשות דיון על חוק המים.
דוד אמסלם: אוטוטו.
דוד אמסלם: אז בוא תספר לי כאן כמה התעריף שלכם, כדי שנקבע אותו במחיר.
דוד אמסלם: אבל לא משנה עכשיו.
<שחר איילון: להגיד?
דוד אמסלם: תגיד.
דוד אמסלם: אתה משלם 9.20 ₪?
<שחר איילון: 14 שקל לקוב.
דוד אמסלם: תודה שחר.
<שחר איילון: רגע, רגע, עזבו.
<שחר איילון: אנחנו נכנסים איתם להסכם.
<שחר איילון: עזוב, עזוב.
<שחר איילון: אמרתי.
<שחר איילון: לא רציתי להגיד.
דוד אמסלם: שחר, שחר.
<שחר איילון: הם בסדר.
<שחר איילון: אחרי שנתיים ויכוחים נכנסים איתם להסכם.
<שחר איילון: הם יטפלו בהידרנטים, הם יטפלו באספקת המים, הם יביאו ל - - -
דוד אמסלם: שחר, נשמה.
<שחר איילון: בסדר, בסדר, די, די.
דוד אמסלם: אם אני שואל שאלה אתה יודע שהיא בשביל מה שנקרא ידע אישי שני שקלים.
דוד אמסלם: ענית את המספר.
דוד אמסלם: אנחנו נעשה על זה דיון במסגרת חוק המים ואני אשאל גם את זה.
דוד אמסלם: רק דבר אחד אליכם שחר, יואל, סוגית האגרה.
דוד אמסלם: אני כבר ישבתי עם האוצר על העניין הזה.
דוד אמסלם: תסגרו את זה באמת בתקופה הקרובה.
<שחר איילון: ישבת עם כבוד השר.
דוד אמסלם: גם עם השר, ישבתי גם עם שר האוצר.
דוד אמסלם: תסגרו את הסיפור והביזיון הזה ותגמרו את העניין.
<שחר איילון: יישר כוח.
דוד אמסלם: מדובר בכמה מיליוני שקלים קטנים, תחתכו את העניין ותתקדמו.
דוד אמסלם: בבקשה, שאול גולדשטיין, יושב ראש רשות הטבע והגנים.
<שאול גולדשטיין: קודם כל אני אפתח בהסכמה לכל היישר כוח וכל הכל הכבוד לקיום הדיון.
<שאול גולדשטיין: זה באמת חשוב מאד שהכנסת עוקבת אחרי הביצוע ובודקת שזה מתקיים באמת.
<שאול גולדשטיין: גם שבח לקק"ל, שבאמת לקחו על עצמם את המשימה.
<שאול גולדשטיין: היא חשובה מאד.
<שאול גולדשטיין: אני רוצה לדבר על כמה דברים קטנים.
<שאול גולדשטיין: אחד, קווי החיץ זה אמצעי.
<שאול גולדשטיין: זה אמצעי בדרך ארוכה.
<שאול גולדשטיין: והדרך הארוכה, כמו שהזכיר פה שחר, מתחילה במניעה ונמשכת בעוד כמה פרמטרים שחייבים לקחת בחשבון.
<שאול גולדשטיין: אנחנו מדברים כרגע רק עם השטחים הפתוחים.
<שאול גולדשטיין: אני לא מתעסק לחלוטין בשטחים המבונים, שהם לא באחריותנו.
<שאול גולדשטיין: בשטחים הפתוחים, הרט"ג מתעסקת כל שנה בבין 150,000 ל-200,000 דונם שריפות.
<שאול גולדשטיין: בין 150,000 ל-200,000 דונם שריפות, שזה מספרים מטורפים מבחינתנו.
<שאול גולדשטיין: אנחנו משקיעים בזה עשרות פקחים, אם לא מאות פקחים, עם אלפי שעות כוח אדם.
<שאול גולדשטיין: הדברים האלה קורים בעיקר בגלל הגורם האנושי וגם בו צריך לטפל.
<שאול גולדשטיין: לפי הסטטיסטיקה שלנו, ואנחנו את הכל ממפים היום, רוב השריפות שבשטחים הפתוחים נגמרות על ידי צה"ל.
<שאול גולדשטיין: פנינו לצה"ל פניות רבות מאד, לעשות את הפעולות המינימאליות למנוע שריפות.
<שאול גולדשטיין: אם זה ריסוס מונע נביטה, אם זה פתיחת קווי חיץ בשטחי האש, שטחי האש תרתי משמע של הצבא.
דוד אמסלם: דרך אגב, הצבא מקבל את החשבונות האלה?
דוד אמסלם: הוא משלם אותם?
<שאול גולדשטיין: לנו הוא לא משלם.
דוד אמסלם: בגלל זה זה בחינם.
דוד אמסלם: נדבר על זה גם.
<שאול גולדשטיין: ישבתי עם מפקד זרוע היבשה, האלוף גיא צור, לפני שבוע, וקיבלנו בשורות שהם מתחילים באמת להסתכל אחרת על הנושא של השריפות.
<שאול גולדשטיין: דבר בסיסי של קיום פקודות מטכ"ל, שאומרות שיחידה שמתאמנת, דבר ראשון - כשפורצת שריפה, היא עוצרת את האימון, מכבה את השריפה וממשיכה הלאה - לא מתקיים.
דוד אמסלם: אם נעשה דיון על זה, אתה תראה את כולם עומדים כאן ובצבא מתנגדים.
דוד אמסלם: כל הצבא יבוא לפה, להסביר לנו למה אנחנו פוגעים בצבא.
דוד אמסלם: זה לא הדיון, אבל אני רק מספר לך שזה מתחבר לי לנושאים אחרים.
<שאול גולדשטיין: אז רק להגיד את הדבר הזה, וכמובן שיש הצתות, בעיקר באזורי קו התפר, גדר הביטחון, גדר ההפרדה – כל אחד יקרא לזה איך שהוא רוצה, אבל - - -
<קריאה: איך אתה קורא לזה?
<שאול גולדשטיין: אני?
<שאול גולדשטיין: אני קורא לזה דבר מיותר.
<שאול גולדשטיין: ההצתות מגיעות מעבר לגדר וגם בזה צריך לטפל.
<שאול גולדשטיין: הדבר השני זה נושא התחזוקה.
<שאול גולדשטיין: באמת קק"ל ישקיעו בשנתיים הקרובות וכל הכבוד ואנחנו השקענו מתקציבי האוצר 55 מיליון שקלים, שדרך אגב, ניתנו לנו על ידי המדינה אך ורק לכרמל.
<שאול גולדשטיין: כלומר, בגלל שהייתה שריפה בכרמל, נתנו כסף לטפל בכרמל, אבל בהרי ירושלים, שהיו שריפות עצומות, לא קיבלנו תקציבים.
<שאול גולדשטיין: הגולן והגליל העליון – לא היו לנו תקציבים, וגם הדבר הזה צריך להיות מתוקן.
<שאול גולדשטיין: אבל מעבר לכך, אחרי שנסיים את קווי החיץ, אם לא נטפל בהם תוך 5 עד 10 שנים, אין יותר קווי חיץ.
<שאול גולדשטיין: הכל מתכסה חזרה, כי הכוח של הטבע, כמו שצוין כאן, הוא כוח אדיר והיער גדל מחדש.
<שאול גולדשטיין: ולכן חייבים להשקיע בתחזוקה ארוכת טווח.
<שאול גולדשטיין: התחזוקה כוללת בתוכה, קודם כל, כמו שציין דני, דרכים וקווי מים.
<שאול גולדשטיין: אם רשות המים יפעלו באמת ויקימו את קווי המים שיתנו את אספקת המים לכבאיות זה דבר חשוב.
<שאול גולדשטיין: כרגע זה לא קיים ולדעתי גם לא מתוכנן עדיין.
<שאול גולדשטיין: לעשות את התכנון של דרכי ההגעה למכליות פלוס לעשות תכנון של מערכות המים, לוקח זמן.
<שאול גולדשטיין: וזה רק הערה לידידי חבר הכנסת חיים ילין, שיצא מכאן.
<שאול גולדשטיין: דרך אגב, שמתם לב כמה ראשי מועצות יושבים לשעבר יושבים כאן סביב השולחן?
<שאול גולדשטיין: לשעבר ובהווה.
<שאול גולדשטיין: אריה, כבוד.
<שאול גולדשטיין: בדברים האלה אין לנו נציגים בוועדות המחוזיות, לצערי, ולכן אין לנו השפעה על קידום התכניות, אבל חייבים באמת לעשות דרך מקוצרת לאשר את הדרכים האלה ואת קווי המים, על מנת לאפשר את התחזוקה; ודבר שני, זה כל נושא הרעייה של עדרים, שגם צריך להיות מוסדרת ברשות מקרקעי ישראל.
<שאול גולדשטיין: כל הנושא של הסדרת הרעייה ברשות מרקעי ישראל גם לא מוסדר כמו שצריך, ולכן אין לנו רעייה, אין לנו עדרים ומי שעושה בעיקר - - -
דוד אמסלם: למה זה לא מוסדר?
<שאול גולדשטיין: מכל מיני סיבות שנדבר עליהן בהזדמנות אחרת.
<שאול גולדשטיין: יש הרבה בעיות.
<שאול גולדשטיין: אתה מביא עדר, הוא בסוף משתלט על השטח, הוא נשאר שם וקשה להוציא אותו.
<שאול גולדשטיין: זה לא פשוט.
<שאול גולדשטיין: ודרך אגב, כמות העדרים במדינה הולכת ופוחתת לאורך השנים.
<שאול גולדשטיין: היה חוק במדינה בשנות ה-50 שמנע מהעז השחורה, אסרו לגדל אותה והיום העז השחורה זה הדבר היחיד שאנחנו כן צריכים.
<שאול גולדשטיין: טעות של המדינה לפני 60 שנה ובזה גם צריך לטפל מול הרשות למקרקעי ישראל.
<שאול גולדשטיין: ובסוף אני חושב שאם באמת נעשה את הכל ביחד, בשיתוף פעולה, כמו שדני ציין, ואני חושב ששיתוף הפעולה עם דני ושחר, כלומר שמייצגים ארגונים שאחראים על כיבוי אש, שיתוף הפעולה הזה בעיני פשוט משובח וכל הכבוד על כל היוזמה.
דוד אמסלם: תודה רבה שאול.
דוד אמסלם: יש מישהו שעוד רוצה לומר משהו?
<לימור עקב: כן, אם אפשר.
<לימור עקב: אני נציגת צה"ל.
דוד אמסלם: אתם משלמים את החשבונות?
<לימור עקב: קודם כל אנחנו משלמים את החשבונות.
<לימור עקב: אתמול כינסנו ועדה - - -
דוד אמסלם: את בדקת את זה, או שאת רק מעריכה?
<לימור עקב: בדקתי את זה.
<לימור עקב: אתמול במקרה כינסנו ועדה למניעת שריפות.
<לימור עקב: שילמנו בשנה שעברה 700,000 שקלים וקצת לכב"ה.
<לימור עקב: אני בדקתי את הנתונים האלה.
<לימור עקב: אנחנו הולכים איתם גם לאיזה שהוא הסכם עכשיו, לקראת השנה הבאה.
דוד אמסלם: מה אומר ההסכם?
<שחר איילון: ההסכם אומר שאנחנו נעשה את כל המניעה ואת כל הטיפול בצה"ל, הדרכה וכו', בתשעה וחצי מיליון שקלים לשנה ולמעשה כל מחנות צה"ל וכל הטיפול וכל מענה הכבאות בצה"ל הוא שלנו.
<שחר איילון: כל המילואימניקים של צה"ל משרתים אצלנו.
<שחר איילון: יש לנו 1,200 מילואימניקים כתומים.
<שחר איילון: אנחנו הולכים לקבל מהם 19 כבאיות כתומות, שנבנו עבור צה"ל, אבל יעברו אלינו.
<שחר איילון: והכיבוי האווירי כמובן מחיל האוויר היום, אבל הוא יעבור למשטרה בתקופה הקרובה.
<שחר איילון: יש לנו הרבה מאד פעילות איתם.
<שחר איילון: שני קצינים אמורים לשבת אצלם.
<שחר איילון: כל תכנית, כל בסיס צה"ל שייבנה, יהיה על בסיס המפרטים שלנו ובהתאם לאישורי תכניות שלנו.
<שחר איילון: יש לנו הרבה עבודה איתם.
<שחר איילון: ההסכם הוא עם משרד הביטחון.
<שחר איילון: 9.5 מיליון שקלים לשנה, כל שנה יעבירו לנו.
דוד אמסלם: תעצור את השוונג.
<שחר איילון: אני לא יכול.
דוד אמסלם: אני רק רציתי לדעת אם הם משלמים – כן או לא.
<לימור עקב: אז זה לגבי התקציב.
<לימור עקב: אני רק אגיד שבעקבות הפגישה שלנו עם רט"ג, אנחנו בשיתוף פעולה איתם.
<לימור עקב: אתמול כינסנו ועדה ראשונה.
<לימור עקב: היעד שלנו הוא עד תחילת מרס, לפני עונת השריפות, לשים איזו שהיא תכנית גם לטווח הארוך המיידי לקיץ הקרוב וגם לטווח הארוך.
<לימור עקב: לרכוש עוד ציוד ליחידות, להגדיל את המפתחות של כל יחידה שמתאמנת אצלנו בשטח.
<לימור עקב: לסמן שטחים מסוכנים.
<לימור עקב: מבחינת כוח שלא מכבה שריפה, אז יש לנו פקודות בצבא.
<לימור עקב: פשוט לעתים מה שקורה זה שאין להם את האמצעים המתאימים ואז באמת הפקחים של רט"ג מתרוצצים שם בשטחים הנקודתיים המסוכנים שנשרפים.
<לימור עקב: אנחנו עושים.
<לימור עקב: אנחנו לקראת איזה שהוא תהליך של שינוי ואנחנו עושים את זה באמת בשיתוף, וזה גם נידון בוועדת המשנה ברשות חברת הכנסת נאוה בוקר כבר בפעם הקודמת, ונתנו מענה גם באזור אליקים למועצה האזורית חוף הכרמל ואנחנו באמת מקווים שהדבר הזה ייראה יותר טוב בשנה הבאה.
דוד אמסלם: יש לכם לוחות זמנים?
<לימור עקב: כן, באחד במרס אנחנו מגיעים שוב למפקד זרוע היבשה, מציגים לו את התכנית של הוועדה.
<לימור עקב: יש לנו עוד כמה - - -
דוד אמסלם: מתי תציגו את זה לוועדת המשנה?
<לימור עקב: בשמחה.
דוד אמסלם: שאלתי מתי אתם מוכנים כדי שהיא תקבע לכם דיון.
<לימור עקב: באזור אמצע מרס.
דוד אמסלם: אמצע מרס.
<לימור עקב: מעולה.
דוד אמסלם: אני אעשה סבב.
דוד אמסלם: אתם יודעים מה, מי שרוצה לדבר, בואו נסכם, יתקרב לשולחן כי אי אפשר לדבר מה שנקרא מחוץ לקווים.
דוד אמסלם: אני אעבור ומי שדילגתי, אני לא הולך אחורה.
דוד אמסלם: כל אחד אומר את השם, מדבר דקה.
<דני עברי: דני עברי, ממלא מקום ראש המועצה המקומית משגב.
<דני עברי: ב-30 - - - היישוביים עשינו סקר מעמיק.
<דני עברי: כולם הולכים להיות, ברגע שיהיה את המועצה, מוגדרים, או לפחות 30 מהם מוגדרים כיישובים מסוכנים.
<דני עברי: בחלק מהמקומות אנחנו אחרי תכנון מפורט, בחלק מהמקומות אחרי סימון וביצוע.
<דני עברי: כן שיתוף הרט"ג, לא שיתוף קק"ל וכו'.
<דני עברי: ה-70 מטר הראשונים מהבתים – 90% מהם זה לא קק"ל וזה לא רט"ג.
<דני עברי: ה-70 מטרים מקיר הבית, שזאת ההגדרה, אנחנו נשארנו מועצה עם 90%.
<דני עברי: זה בדיוק השביל ההכרחי ביישוב מוגן והדילול של היער בלבד, של ה-76 מטרים בלבד – - - - מיליון וחצי שקלים ליישוב, לא כולל מים.
<דני עברי: את המים עשינו.
<דני עברי: עשינו 30 מיליון שקלים ועשינו איגום ועשינו את האפשרות - - -
דוד אמסלם: אתה עכשיו נכנס לתכנית האופרטיבית.
דוד אמסלם: אם יש לך איזו הערה קטנה, תגיד אותה בשני משפטים.
<דני עברי: אני רק רוצה שיהיה ברור.
<דני עברי: אנחנו רק 30, לא 300.
<דני עברי: זה 40-50 מיליון שקלים.
<עפרי גבאי: עפרי גבאי, החברה להגנת הטבע.
<עפרי גבאי: אנחנו לא מאד מאושרים מהתקנות, יש להגיד, כי לדעתנו התקנות הן מאד גנריות, הן לא נותנות מקום למחשבה או ל - - -
דוד אמסלם: עפרי, הדיון כרגע הוא לא על התקנות.
דוד אמסלם: ברגע שיוגשו התקנות אנחנו נעשה דיון ונזמין אותך.
<עפרי גבאי: אז בקצרה.
<עפרי גבאי: אנחנו הבנו שהמצב הוא שהתקנות לא אושרו כי השרים לא חותמים, וכאשר השרים יחתמו, בעצם המעצור היחיד זה התקציב.
<עפרי גבאי: ויש פה איזו שהיא - - -
דוד אמסלם: לא, עפרי, את לא שם.
דוד אמסלם: אני אתן לך שתי דקות לדבר על מה שאת רוצה, גם על מזג האוויר.
דוד אמסלם: כרגע התקנות הן לא הדיון.