GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: היות ו-11 שנים אתם יושבים על המדוכה, ואני שומע מה תומר אמר, חזקה עלי שהוא יודע מה הוא אומר משום שבדרך כלל אתם גם יושבים אתו על החוקים לפני שהם מגיעים לכאן, אז זה קצת מטריד אותי אחרי 11 שנים לשמוע את ההערות שהוא אומר.
דוד אמסלם: לכן, מה שאני מבקש באמת, קודם כול בואו תקדמו את ההצעה, מבחינתי שההצעה תגיע לשולחן הזה.
דוד אמסלם: אני כבר אפתח אותה לאורך ולרוחב, גם מה שלא עשיתם אתם אני אעשה.
דוד אמסלם: ככל שאתם תיכנסו לרזולוציה יותר גבוהה, הדיונים שלי כאן יהיו יותר קצרים.
דוד אמסלם: ככל שזה יהיה יותר פרוץ, אנחנו בעצם כמעט נבנה את ההצעה.
דוד אמסלם: אתם תצעקו "נושא חדש", אבל אנחנו נדאג לזה שזה לא יהיה נושא חדש.
דוד אמסלם: לכן אני מבקש מכם, תעשו עבודה, תביאו לנו משהו מוכן יותר.
דוד אמסלם: אני מציע, תשבו עם החברים פה משום שהשכל כמו שאמרתי קודם לא יושב רק במקום אחד.
דוד אמסלם: תשבו עם חברות הגבייה, תשמעו אותן.
דוד אמסלם: אולי יזרקו לכם רעיון טוב.
דוד אמסלם: תשבו עם העיריות, תשמעו אותם.
דוד אמסלם: תשמעו את הבחור מהמועצה לצרכנות, תשמעו את משרד המשפטים בקטע של הייצוג של הסיוע המשפטי, ואז תקבלו תמונת מצב מאוזנת, תוכלו להביא משהו יותר מבושל, יותר אמיתי, יותר נכון לטובת העניין הזה.
דוד אמסלם: כמה זמן אתם צריכים כדי לעשות את זה?
דוד אמסלם: כמה זמן אתם צריכים בשביל לעשות מה שאני מבקש?
<סיון להבי: להגיש את זה לוועדת שרים לחקיקה?
דוד אמסלם: עוד לא.
דוד אמסלם: אני מרגיש שאתם צריכים לעשות עוד עבודה, עבודת מטה, פנימית.
<אורית מלמד: אבל השאיפה שלנו הייתה להחיל על זה רציפות כדי להתחיל להתקדם כי אם נתחיל לשמוע ונפתח את זה, כבר לא תהיה רציפות.
<שלמה דולברג: תעשו את התיקונים פה, דוד.
דוד אמסלם: תומר אומר שהיות וההצעה שאתם מציעים היא הצעה מאוד מאוד מאוד – מאוד לא רצינית - - -
<תומר רוזנר: לא אמרתי לא רצינית.
<תומר רוזנר: חלקית.
דוד אמסלם: הכוונה שלי לא רצינית לא במובן זה.
דוד אמסלם: היות והיא לא סוגרת את הנושא, אז מבחינתי זה לא רציני.
דוד אמסלם: אתה מביא נושא אחד וסוגר אותו ומשאיר עוד 90% פרוצים, אז אתה לא תופס את כל העסק הזה וסוגר.
דוד אמסלם: בעצם אתם אומרים שאתם רוצים להחיל דין רציפות על העניין.
דוד אמסלם: אז אני מציע כך, תומר.
דוד אמסלם: אתם תחילו על זה דין רציפות, זה יבוא לכאן.
<תומר רוזנר: תלוי אם השר ירצה להחיל על זה דין רציפות.
<סיון להבי: ככל שהשר יאשר להחיל על זה.
דוד אמסלם: אם לא תרצו, תגידו לי.
דוד אמסלם: אנחנו אז נגיש את ההצעה, אני אגבש הצעת חוק דרך הוועדה.
דוד אמסלם: כמו שאמרתי, בנהלים שלי, ברגע שמשרד ממשלתי לא מגבש נושא שאני חושב, אני לוקח מומחים בשם הוועדה כדי שאנחנו נגבש, אנחנו נגיש את ההצעה.
דוד אמסלם: לכן אני מציע, תשבו עם השר החדש שלכם, תעלו בפניו את הנושא.
דוד אמסלם: אני מניח שהוא ייתן לכם את ה"קלירנס" להתקדם, הוא גם יבין שיש פה בעיה שצריך להסדיר אותה.
דוד אמסלם: תביאו לנו את זה לכאן ותהיו פתוחים אתנו כדי להביא את זה למקומות - גם אם אנחנו צריכים להתפרס – ואל תצעקו כל רבע שעה "נושא חדש" משום שאנחנו רוצים לסגור את הנושא.
דוד אמסלם: תוך חודש תודיעו לי – כמו שאמרתי קודם – אם אתם סוגרים את זה מול השר, על מנת שזה יגיע אלינו לכאן.
<סיון להבי: מצוין.
יואב בן צור: בוקר טוב.
יואב בן צור: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה בנושא הצעה לסדר: אי גיבוש מסקנות ועדת רוטקופף לבחינת מדיניות ניהול קרקעות.
יואב בן צור: קודם כל נבקש מחברי הכנסת שהגישו את ההצעה לסדר שיציגו את זה.
יואב בן צור: אחר כך נשמע את שאר האנשים שנמצאים.
יואב בן צור: בבקשה פרופסור יוסי יונה.
יוסי יונה: קודם רועי.
יוסי יונה: אני מכבד אותו, הוא קואליציה והוא - -
יואב בן צור: כשהיו דיונים בזמן הגמרא מי ידבר ראשון, היה טבעי שגדולי ישראל מכבדים כל אחד את השני שהוא יפתח.
יואב בן צור: תראו מה זה, שניכם, יוסי נראה קצת יותר מבוגר ממך, אולי רק נראה - - -
רועי פולקמן: הוא גם כתב יותר ספרים ממני וזה בעיניי איש הגות.
רועי פולקמן: בקצרה אני אציג.
רועי פולקמן: תודה אדוני היושב ראש.
רועי פולקמן: אני אגיד בקצרה את הסוגיה שלשמה התכנסו.
רועי פולקמן: אני אחלק את זה לשתיים.
רועי פולקמן: אני אגיד בקצרה כמה מילים על הנושא המהותי שעליו הדיון ולמה חשוב לעלות אותו, ובעיקר לשמוע התייחסות.
רועי פולקמן: דה פקטו הוועדה הזאת, למיטב הבנתי, איננה קיימת וצריך להבין אם צריך שתהייה קיימת.
רועי פולקמן: הדבר הראשון שאני אגיד, אם תרצו, הוא על מנהל תקין.
רועי פולקמן: אני בא מעולם השירות הציבורי ומבחינתי בנושאים מורכבים לא סתם מקימים ועדות ציבוריות.
רועי פולקמן: המטרה היא להתמודד עם נושאים מורכבים וליצור המלצות.
רועי פולקמן: לא פעם אנחנו מבקרים את תהליכי קבלת ההחלטות בכנסת, עכשיו עברנו את חוק ההסדרים ודברים אחרים בהם החלטות מתקבלות בצורה, לפעמים, לא מספיק מעמיקה, כשלא נבדקים כל השיקולים.
רועי פולקמן: עברנו את זה עכשיו עם ועדת השימוע בנושא הגז.
רועי פולקמן: כמו שהעברתי את הביקורת בהקשר של ועדת לוקר, ברגע שמקימים צוותים מקצועיים אני מצפה שלפחות המסקנות והתובנות שעולות מהדיונים, בכל זאת התקיימו לא מעט דיונים למיטב ידיעתי, תוצגנה.
רועי פולקמן: אני חושב שנכון שהן תוצגנה גם אם לא הגיעו להסכמות.
רועי פולקמן: הדבר הראשון שהייתי מצפה הוא בלי קשר להבעת עמדה, שבאמת הנושא הזה שהוא נושא מורכב עם הרבה סוגיות, לפחות שעיקרי הדברים יוצגו כאן ושהוועדה תכיר את הנושא.
רועי פולקמן: זה הדבר המנהלתי אם תרצו.
רועי פולקמן: ברמה המהותית - - -
יואב בן צור: עד עכשיו לא יצא דף כתוב?
רועי פולקמן: לא יצא.
רועי פולקמן: זה קרה באוקטובר 2010 בהמשך להחלטת ממשלה - - -
יואב בן צור: אבל בהמשך למכתבים שנמצאים שם של פורום 15, דברים כאלה, אפשר להבין קצת על מה - - -
רועי פולקמן: אני ראיתי חומרים פה ושם, אתה צודק.
רועי פולקמן: אבל דה פקטו לא נאמרו דברים עוד פעם.
רועי פולקמן: אני חושב שמקומה של וועדת הכנסת ומקומה של הכנסת לקבל לפחות את תמונת המצב ולהחליט אם צריך לקיים על זה דיונים בכנסת, האם צריכה להיות החלטת ממשלה חדשה, האם צריך להקים וועדה חדשה.
רועי פולקמן: אני כמובן אשמח לשמוע את המוזמנים מה דעתם בעניין הזה.
רועי פולקמן: זאת אומרת, איך נכון להתקדם או לא.
רועי פולקמן: התקווה שלי שזה לא יעשה בדרך של מחטפים.
רועי פולקמן: זאת אומרת, אני מכיר את ההתנהלות במנהל, אני מכיר את ההתנהלות ושבסוף זה לא יתנהל דרך לוביסטים ולחצים על מקבלי החלטות, כדי שבוא נגנוב עוד החלטה שתאשר פיצול נחלות מחר וכו'.
רועי פולקמן: ברמה המהותית אני אגיד את הסוגיות המרכזיות שבעיניי נמצאות על השולחן.
רועי פולקמן: אחת, אין ספק שסוגית הקרקע החקלאית והדיון על הקרקע החקלאית השתנה מהימים בהם הקרקעות הוקצו.
רועי פולקמן: דרך אגב, גם אני היום, במושב, אני לא שייך לאגודה השיתופית, אני גר בהרחבה במושב.
רועי פולקמן: יש לי הרבה אינטראקציה עם תושבי המושב ואני מבין לחלוטין את הצורך, לא צריך לחפש, אני גר במושב נס הרים ליד בית שמש.
רועי פולקמן: האתגר שבו גם מושבים וגם קיבוצים אומרים: 'אנחנו צריכים להתפרנס מעוד דברים שאינם חקלאות ולחפש את אותם מקומות באופן מידתי שבהם היום מסיבים שטחים חקלאים לדברים אחרים, אכן זו סוגיה מהותית, לגיטימית לדון בה האם זה בתי-בד, האם זה חקלאות כפרית, האם זה צימרים, האם זה דברים אחרים - - -
יואב בן צור: זה השכרת מבנים לצורך שימוש מחסנאי או דברים שונים - - -
רועי פולקמן: או, פה מתחילה השאלה המורכבת.
רועי פולקמן: למה השאלה המורכבת עולה, גם פה בדיון ביחס בין הכפר לעיר עולה הסוגיה האם לגיטימי שבשטחים חקלאים יעשו חנויות.
רועי פולקמן: אני זוכר את הוויכוח על המתחמים כדוגמה ברישפון, האם זה לגיטימי, האם זה נכון שיעשו חנויות על שטחים שהוגדרו שטחים חקלאיים ואיפה זה באיזון עם רצון של ערים להתפתח בעניינים לזה, האם שטחים חקלאיים מיועדים לזה.
רועי פולקמן: בוודאי שבשימושים שהם שימושים מסחריים בשטחים של קיבוצים.
רועי פולקמן: מצד אחד, בוודאי שצריך לדון בזה ויש צורך לעדכן בשנת 2016 את העניין, אין לי וויכוח על העניין.
רועי פולקמן: לא בטוח שבכל מחיר ולא בטוח שעל כל דבר, לא בטוח שמחר בבוקר מוסכים או כל דבר אחר צריכים לקום בנחלות חקלאיות.
רועי פולקמן: זו דילמה אחת ואני מניח שהיא עלתה בדיונים, אשמח לשמוע על זה התייחסות.
רועי פולקמן: זו סוגיה אחת.
רועי פולקמן: הסוגיה השנייה המהותית היא סוגית המגורים שגם בה צריך להיות דיון.
רועי פולקמן: אני אומר - - -
יואב בן צור: מהי סוגית המגורים?
רועי פולקמן: סוגיית המגורים מדברת על היכולת להשתמש בשטחים ולייצר על שטחים, על נחלות, וגם בכלל להרחיב את מספר המבנים שניתן לבנות בנחלה.
רועי פולקמן: למה גם כאן אני מעלה את הסוגיה הזאת, זה עלה גם בדיונים על "בני מקום".
רועי פולקמן: אנחנו מתעסקים הרבה עכשיו בסוגיית המחיר למשתכן ועולה הרבה הבקשה לעודד בני מקום – סוגיה חשובה ונכונה.
רועי פולקמן: יחד עם זאת, זה מעלה סוגיה כבדה מאוד של חלוקת ההון.
רועי פולקמן: ברור שמי, לא חשוב כרגע אם הוא גר בעיירת פיתוח או באמת שנים במושבים בפריפריה או בקיבוצים, אבל היום אדם אחד גר בשדרות ואם יתנו לו "בני מקום" הדירה שהוא יקבל או הטבה, אין לה משמעות.
רועי פולקמן: לעומת זאת לקבל נחלות במושב זה מיליונים רבים - - -
יואב בן צור: כן, אבל אל תשכח שבאותם מושבים בעבר האנשים היו חלוצים - - -
רועי פולקמן: לגמרי.
רועי פולקמן: אני מסכים שיש פה איזון - - -
יואב בן צור: צריך לתת לזה איזה משקל.
רועי פולקמן: כמובן.
רועי פולקמן: אני חוזר ואומר את הדבר הזה, אני מסכים.
רועי פולקמן: יחד עם זאת, היו אנשים בעיירות פיתוח ובמעברות ובהרבה מאוד מקומות אחרים.
רועי פולקמן: גם בדיון הזה על חלוקת ההון, עכשיו אמרו לי על "בני מקום", אז אחד שפר מזלו והוריו חיו במבשרת ציון ושם אנחנו רוצים לקדם מחיר למשתכן ואז אולי יהיה שם "בני מקום".
רועי פולקמן: דירה, שם שאתה תקבל אולי בהעדפה שהיא שווה 2-3 מיליון, אבל אם אתה נולדת באופקים והוריך שם ותקבל שם "בני מקום", אז תקבל דירה ששווה 700 אלף שקל.
רועי פולקמן: כלומר, יש כאן דיון גם על חלוקת ההון שמדינה צריכה לדון בו ובוודאי על נחלות שהדברים שווים שם.
רועי פולקמן: זה לא פער של מאות אלפים, זה פער של מיליונים.
יואב בן צור: בסוף המידתיות.
רועי פולקמן: טוב, אבל השאלה איפה המידתיות.
רועי פולקמן: אני לסיום דבריי אומר את הדבר הבא.
רועי פולקמן: דבר מהותי, אני לא מביע דעה נחרצת על אף אחד מהדברים האלה.
רועי פולקמן: אני רק אומר: אחת, מנהלתית, בנושא הזה צריך לדון ולא סתם מונתה על זה וועדה.
רועי פולקמן: יכול להיות שהחלטת הוועדה צריכה להיות שאם לא אז צריכה לקום ועדה חדשה לנושא הזה.
רועי פולקמן: זה נושא מורכב, אני לא רוצה שהוא ייפתר בכוח של לוביסטים או ויכוח פופוליסטי כזה או אחר.
רועי פולקמן: שתי הסוגיות האלה, הן של השימושים המסחריים והן של המגורים, צריכות להיבדק על כל השיקולים.
יואב בן צור: בבקשה פרופסור חבר הכנסת יוסי יונה.
יוסי יונה: הנושא הועלה ולכן ראשון הדוברים הוא נכון, כי רועי עניין אותי בנושא הזה ומיד כשהבנתי במה מדובר הצטרפתי ברצון, בחפץ לב לבקשה לקיומו של הדיון הזה.
יוסי יונה: כפי שגם חברי רועי אמר, הנקודה הראשונה היא באמת הנקודה הפרוצדורלית.
יוסי יונה: מקימים וועדה ומן הראוי שהוועדה תסיים את עבודתה ותביא את המלצותיה, וועדה שיש בה גם אנשי מקצוע רבים וגם נציגי ציבור.
יוסי יונה: החשיבות של הוועדה הזו עולה גם בימים האלה כאשר אנחנו פועלים, או ממשלת ישראל פועלת, אני חייב לומר שבמרץ רב, בנמרצות כדי לתת פתרון לבעיית הדיור.
יוסי יונה: לכן היה נכון אם היו מונחות בפני ממשלת ישראל המלצות של וועדה ציבורית שעוסקת בסוגיה של מעמדן של קרקעות חקלאיות שאינן מיודעות לחקלאות, שבהגדרתן המקורית היו מיועדות - - -
יואב בן צור: היו מיועדות, אבל השתמשו בהן - - -
יוסי יונה: שהשימוש החקלאי בהן הוא בשל סיבות כאלה ואחרות - - -
יואב בן צור: רואים שנעקרים פרדסים שלמים והופכים להיות שכונות גדולות.
יואב בן צור: יש מציאות כזאת.
יואב בן צור: דברים משתנים - -
יוסי יונה: בוודאי, נכון.
יוסי יונה: לכן עולה השאלה מהו מעמדן.
יוסי יונה: אני שוב חוזר על הדברים שאמר חברי רועי.
יוסי יונה: אתה לא רוצה שההחלטות שתתקבלנה תהיינה החלטות כאלו שהן ספורדיות, אינן מבניות, אינן לוקחות בחשבון את כלל השיקולים.
יוסי יונה: אולי בניגוד לרועי, לי יש עמדה שקשורה אכן לעניין של התוכן.
יוסי יונה: קודם אני רוצה לעשות הבחנה מאוד חשובה לדיון והיא בין המרכז לפריפריה.
יוסי יונה: היא חשובה ביותר במעמדם של חקלאים בפריפריה, במעמדן של אדמות חקלאיות במרכז שזה שונה לחלוטין.
יוסי יונה: אני אגיד למה אני מתכוון.
יוסי יונה: אנחנו יכולים לחשוב על מקרים היפותטיים.
יוסי יונה: בנאדם שגר, אני בזמנו התגוררתי במושב, בכפר בילו שלוש שנים.
יוסי יונה: חלק ניכר מהאנשים שגרו במושב לא עסקו בחקלאות.
יוסי יונה: ההוא היה מנהל של חברה שעוסקת במוצרים חקלאים, היא הייתה מנהלת של בית הספר ולהם היו אדמות חקלאיות.
יוסי יונה: יושבות האדמות החקלאיות לא מעובדות ואנשים אמרו: חקלאות OUT - - -
יואב בן צור: נדל"ן.
יוסי יונה: עכשיו עולה הטענה למה, מה ההצדקה שהאדמות הללו תשארנה בידיהם של האנשים שבגלל סיבות, גם אובייקטיביות, לא עוסקים יותר בחקלאות.
יוסי יונה: על פניו נראה שהאדמות האלה צריכות לעבור למנהל מקרקעי ישראל, למדינה – לא עוסקים יותר בחקלאות.
יוסי יונה: אין שום טעם שיוצר מצב כזה שאדם הפך את המדגרה לבית והוא גם מנהל של איזו חברה.
יוסי יונה: אלו עובדות שאני רואה אל מול עיניי.
יוסי יונה: ברור, ולכן אני עושה את ההבחנה בין מרכז לפריפריה, כי מה הטענה שעולה, היא טענה נכונה, היא טענה צודקת.
יוסי יונה: אדם שגר בגליל העליון, באצבע הגליל ואין לו אפשרות להתפרנס מחקלאות, זה לא שהשוק מוצף במקומות עבודה ובשעה שהוא נוטש את החקלאות מחכות לו מיליון ואחת משרות.
יוסי יונה: לכן, כמי שרגיש לפריפריה על מגוון מופיעה, בין אם זה יישוב עירוני, בין אם זה יישוב קיבוצי ובין אם יישוב מושבי, ברור שאנחנו צריכים לעשות את ההבחנה וההפרדה הזאת.
יוסי יונה: אני אומר על פניו, אני יודע שהאנלוגיה תהייה בעייתית.
יוסי יונה: נניח אם אדם עבד ב"פינציה", המפעל נסגר.
יוסי יונה: אתה לא אומר לו עכשיו: 'שמע, עכשיו תן לי פיצוי על כך שהמפעל נסגר'.
יוסי יונה: יכולים להיות מקרים כאלה במרכז הארץ, אם אין חקלאות אז אין חקלאות האדם הולך ומחפש עבודה במקום אחר.
יוסי יונה: זאת אומרת, הטענה שתבוא ותגיד, 'לא, המפעל נסגר, אין חקלאות, תן לי בבקשה להשתמש בשטחים החקלאיים כדי לבנות נגרייה'.
יוסי יונה: כמו שאתה אומר, האדמות מיועדות לחקלאות, הן לא מיועדות לנגרייה, כן.
יוסי יונה: במקרים האלה ובמיוחד כשאנחנו עוסקים בסיטואציה הזאת או בהקשרים הללו במרחב הגיאורפי של מרכז הארץ, אנחנו גם יודעים על כך שההפרות הן מבניות, ההפרות הן גורפות שהן בהחלט מנוגדות לחוק והן לא נעשות בדין.
יוסי יונה: כל אחד עושה דין לעצמו, הוא גמר עם חקלאות, הוא בונה לו צימרים או דברים שכאלה - - -
יואב בן צור: עדיין הוא צריך אישורים של המנהל.
יוסי יונה: לא, תאמין לי - - -
יואב בן צור: עושים בלי אישור, אני יודע.
יואב בן צור: <קריאה:> ואז חוטפים קנסות.
יואב בן צור: לפעמים הקנסות משתלמים.
יוסי יונה: לכן אני אומר, אמורה להתקיים וועדה שכזאת שתביא את המלצותיה ותגיד: 'תראו, ישנם שינוים גורפים במעמדה של החקלאות בישראל.
יוסי יונה: לכן יש לחשוב על האופנים השונים בהם נעשה שימוש באדמות הללו'.
יוסי יונה: כפי שאמרת אדוני היושב ראש, שבמקורן היו מיועדות לחקלאות והיום לא נעשה בהן שימוש בחקלאות.
יוסי יונה: אני חושב שנכון לתת פתרון באמת.
יוסי יונה: אנחנו לא באים עם איזו תפיסה, עם איזה עיוורון שאומר 'לא אכפת לנו'.
יוסי יונה: אני גם מוסיף על הדברים שאמרת בהערותייך וגם רועי הסכים להערות הללו.
יוסי יונה: אני גם לא חושב שנכון להתעלם מההשקעה הרב שנתית ומהמפעל החלוצי שהיה כרוך ועדיין כרוך בחלק מהמקרים.
יוסי יונה: יעיד על כך ידידי כאן.
יוסי יונה: אנחנו לא אדישים לסוגיה הזאת.
יוסי יונה: הנקודה החשובה ביותר שרועי גם ציין אותה זו המילה הזאת 'מידתיות', שמישהו שיבוא ויעשה סדר.
יוסי יונה: שמישהו שיבוא ויגיד 'או.
יוסי יונה: קיי, עבדת, מגיע לך ככה, אבל בדברים האלה לא מגיע לך ככה - - -
רועי פולקמן: מתקן לעיבוד תוצרת חקלאית כן, אבל חנויות רהיטים לא.
רועי פולקמן: לא יודע.
יוסי יונה: כן, דברים שכאלה.
יוסי יונה: לכן אני חושב, אני בעצם רוצה, רועי לא אמר זאת ואני חושב שהוא יסכים למה שאני אגיד, אני חושב שלא אמרת, תתקן אותי אם טעיתי, שאנחנו רוצים גם שתצא קריאה, אדוני היושב ראש, מפה שאומרת החלה הוועדה הזו בעבודה, אנא תתכנס שוב בין עם בהרכב שהיה או בהרכב אחר- - - <קריאה:> ההרכב המקורי לא רלוונטי.
יוסי יונה: הוא לא רלוונטי.
יוסי יונה: תגיש את המלצותיה למקבלי ההחלטות ושהמלצות הללו הן תהיינה - - -
יואב בן צור: יעברו בחקיקה.
יוסי יונה: שהן תנחנה את עבודתה של המדינה.
יוסי יונה: לטעמי, היום הדבר הוא לחלוטין חסר איזה עמוד שידרה מקצועי והחלטות מתקבלות - - -
יואב בן צור: אבל יש עדיין לגבי שטחים חקלאים, שקובעות מתי השטח חקלאי יהפוך לבנייה.
יואב בן צור: זה לא שזה משהו - - -
רועי פולקמן: נכון, רק שהמדיניות, יש וועדות קבועות, אבל אין מדיניות ברורה בעניין הסדרות שמדובר בהן.
יוסי יונה: לכן אני באמת קורא לחברות וחברי הוועדה, לאדוני היושב ראש יושב ראש הוועדה, שאנחנו נשמע גם את האנשים - - -
יואב בן צור: נשמע את האנשים ונגבש את המסקנות.
יוסי יונה: ממש ככה.
יוסי יונה: אני מקווה שנצא מכאן בקריאה שהוועדה תמשיך בעבודתה בהרכב כזה או אחר.
יואב בן צור: תודה חבר הכנסת פרופסור יוסי יונה.
יואב בן צור: בבקשה ידידנו חיים ילין.
חיים ילין: אני מתנצל על ארבעת דקות איחור שלא הצלחתי לשמוע את הכול.
חיים ילין: תראו, הוועדה הזאת, זו הפעם הראשונה שוועדה ניסתה לשבת בצורה עניינית ולנסות להגיע למסקנות.
חיים ילין: כמו כל וועדה שמקימים במדינת ישראל, כשרוצים לקבור משהו אז קוברים את זה בתוך וועדה.
חיים ילין: למה, יודעים שאין סיכוי שהוועדה תתקיים, תתקיים לאורך שנים כי ממשלות נופלות לפני זה ואנשים מתחליפים.
חיים ילין: לגופו של עניין, נעשו המון טעויות מאז ומתמיד במרחב הכפרי.
חיים ילין: מצד שני, כמות החקלאים הלכה וקטנה וחיפשו האנשים פרנסה שהיא לא רק חקלאות נטו, לא חממה, פרחים, עגבניות, מלפפונים.
חיים ילין: גם בתוך משרד החקלאות התפתח פיתוח הכפר.
חיים ילין: בעצם הוא מאוד דומה לאותם מקומות כשאנחנו רואים בחוץ לארץ ואנחנו נהנים להיות בהם.
חיים ילין: וואלה, היינו באיזה כפר בשוויץ על ההרים שם למעלה, ראינו איך חולבים עזים ופרות, אכלנו מהגבינות, נורא נהנו.
חיים ילין: לקחו את המודלים האלה וניסו להעתיק אותם למדינת ישראל, כי למה רק שם.
חיים ילין: אכן התפתח - - -
יואב בן צור: שם זה נשאר.
חיים ילין: ואכן התפתח מה שנקרא - - -
רועי פולקמן: עכשיו משרד התיירות מפרסם את העז, שיראו את העז.
חיים ילין: התיירות החקלאית בעצם התפתחה.
חיים ילין: בעצם הדבר הזה הביא לפרנסה חלפית על החקלאות האינטנסיבית שכבר לא יכלה להתקיים, גם מבחינת הפרנסה וגם מבחינת העידוד של מדינת ישראל כמדיניות כלפי החקלאות והחקלאים.
חיים ילין: צר לי, זאת המציאות, ככה זה קרה.
חיים ילין: עכשיו אני רוצה לציין את הטעויות, אני אומר את זה תמיד ואמרתי את זה לכולם.
חיים ילין: ביום, ביום ויסלחו לי פה חבריי, ביום שבשפיים, בגעש נבנו הקניונים על אדמה חקלאית שעשו לה שינוי ייעוד, ביום שבבצרה, בבני ציון הקימו שם יחידות דיור בדונם אחד בעלויות שאין להם אח ורע בכלל במדינת ישראל, מבחינת המחירים עצמם, וכשמחסני הלולים הפכו להיות חברות הייטק בתוך הלולים באותם מקומות, אנחנו בעצמנו, אנחנו החקלאים, אני לא רק חבר כנסת אני חקלאי בדם, אנחנו פגענו בעצמנו.
חיים ילין: הדברים האלה קרו במקומות הביקוש ותמיד במרכז הארץ.
חיים ילין: בדרום ובצפון זה לא קרה - -
יואב בן צור: לא, עדיין יש צימרים, הקימו שם - - -
חיים ילין: הצימרים, היום בכלל ידברו כולם פה, יש אפשרות כשאתה קונה את הנחלה שלך לבניית בית ובן ממשיך וגם שני צמירים בצד, למי שרוצה להתקיים מתיירות.
חיים ילין: אמרנו, אמרנו שהאירוח הוא חלק בלתי נפרד מהדבר הזה.
חיים ילין: למרות שאם אתם תשאלו היום בעוטף עזה, הם מוכנים להוריד את שני הצימרים האלה מחר בבוקר, אין להם מה לעשות איתם, זה רק הוצאה.
חיים ילין: הם משלמים ארנונה.
חיים ילין: אנחנו מנסים לתת להם את ההנחות, אבל אתה יודע משרד הפנים - - - <קריאה:> בגלל המצב הביטחוני?
חיים ילין: לא רק בגלל המצב הביטחוני, אנשים לא באים, בכלל לא באים.
חיים ילין: תשאל מה קורה היום בירושלים במלונות ובכול.
חיים ילין: אתמול הייתי, ישנתי פה, אני ישן בימי שני פה, מלון ריק.
חיים ילין: מה זה משנה, אין תיירות פה, לא מגיעה.
חיים ילין: מצב ביטחוני משפיע על אזורים שלמים.
חיים ילין: אנחנו חייבים, בסוף אני אומר את זה לכולנו, חייבים להגיע בסופו של דבר לאיזה הסדר.
חיים ילין: חייבים להגיע להסדר.
חיים ילין: למה חייבים להגיע להסדר, כי כמו בכנסת ישראל, במקום להתאחד כל אחד רוצה לפצל את המדינה הזאת ואת העם הזה.
חיים ילין: באים מהקשת המזרחית, באים בצורה כזאת, באים ומנסים להסביר שפלמחים אומנם הוא אולי אזור הנדל"ן הכי גדול שיש, אולי בין הגדולים במדינת ישראל, אבל פעם הם היו הגבול, לא היה שום דבר שם, היה חוף.
חיים ילין: הכול השתנה, מה לעשות, הכול השתנה.
חיים ילין: זה גם מדיניות, זאת לא מחלה שהכול הופך להיות במרכז הארץ.
חיים ילין: עכשיו מאשרים בוועדה הארצית בית שלישי בנחלה.
חיים ילין: צחוק מהעבודה, במקום לעשות - - -
יואב בן צור: לפתור את מצוקת הדיור.
חיים ילין: כן, אבל במקום לעשות תיקון בדרום ובצפון, אני מדבר במושגים של ראשי רשויות שמתקשרים אלי, הם אומרים לי: 'שמע, חיים, אבל אצלנו ה-2.5 דונם, בסדר, זה בערך 2.5 מיליון שקל'.
חיים ילין: אמרתי לו: 'תקשיב', הייתי עכשיו במרגליות, אני בא ממרגליות, למעלה, השמאי הממשלתי שם שמה לחצי דונם, לחצי דונם 500 אלף שקל.
חיים ילין: הייתי באיילת השחר, 450 אלף שקל חצי דונם.
חיים ילין: אמרתי לו: 'עכשיו תכפיל בחמש, מה אתה מגיע, 2.5 מיליון שקל ל-2.5'.
חיים ילין: אני, מה אני אמרתי, עמיל טוב.
חיים ילין: בוא תסביר עכשיו.
חיים ילין: בוא תסביר לי עכשיו למה הבנאדם יבחר להיות במרגליות, באיילת השחר אם אותה עלות עולה לו בנייה, בוא נצא מתוך נקודת הנחה שבנייה בכל מקום - - -
יואב בן צור: אותו דבר.
חיים ילין: להפך, בפריפריה יותר יקרה.
חיים ילין: קבלנים לא רוצים להגיע לפריפריה, מתאים להם במרכז.
חיים ילין: אנחנו נופלים גם למלכדת של הקבלנים.
חיים ילין: בסופו של דבר, בדבר הזה צריך לעשות סדר.
חיים ילין: א', למה, אי וודאות של החקלאים.
חיים ילין: הם אומרים: 'מחר בבוקר לוקחים לי את הקרקע, למה שיהיה דור חדש, למה שהילדים שלי צריכים - - -
יוסי יונה: אבל אף אחד לא מתכוון לקחת לחקלאי את האדמה שהוא מעבד.
יוסי יונה: אני לא חושב - - -
חיים ילין: יש כמה חוקים שאנחנו צריכים לדעת.
חיים ילין: לכל מושב ולכל קיבוץ מותר להם עד 35 דונם אזור תעשייה זעיר שישרת אותם ושישרת את הסביבה.
חיים ילין: יש כמה דברים שאי אפשר ללכת אחורה, זה קיים, זה לא מתחרה מול אף אחד, זה לא מתחרה - -
יואב בן צור: זה לא הנושא, לא על זה אנחנו מדברים.
חיים ילין: בסוף אני אומר, יש מנגנון אחד.
חיים ילין: נתנו למושבים ולקיבוצים לשמור על קרקע.
חיים ילין: נתנו להם לשמור על הקרקע, אמרנו להם תשמרו על הקרקע, בסדר.
חיים ילין: מחר אנחנו רוצים לבנות ערים.
חיים ילין: לא מצאתי, אני אומר לכם את זה עכשיו, לא מצאתי ראש מועצה אחד שלא הגיע להסדר עם ראש עיר על זה שהעיר רוצה להתרחב.
חיים ילין: תשאלו את ריפמן, תשאלו את מאיר צור, תשאלו את מי שאתם רוצים.
חיים ילין: אני לא מצאתי מצב כזה.
חיים ילין: כשבאים - - -
יוסי יונה: יש בעיות בנתניה עם עמק חפר.
יוסי יונה: יש בעיות - - -
חיים ילין: אני מכיר את זה מצוין, תאמין לי, אני יכול לדקלם לך את זה בעל פה.
חיים ילין: היא לא רוצה לבינוי.
חיים ילין: עכשיו הם הגיעו להסדר לאזור תעשייה משותף.
חיים ילין: היא לא רוצה.
חיים ילין: היא רוצה בעצם משהו שבעצם קיים בכל המקומות.
חיים ילין: לכן אני חושב שוועדת - -
יוסי יונה: סליחה, רק להערה.
יוסי יונה: עד היום נעשו 21 וועדות לשינוי גבולות והשר רק אישר אחת מהן.
יוסי יונה: זאת הסמכות של השר לאשר וועדות לשינוי גבולות.
יוסי יונה: 21 הגישו את ההמלצות, השר אישר אחת - - -
חיים ילין: כן, אבל לא צריך בכוח.
יוסי יונה: למה בכוח?
חיים ילין: אני גם ביקשתי שישנו את הסעיף הזה ששר הפנים הוא יוכל בכוח לעשות את מה שהוא רוצה.
חיים ילין: זה צריך להיות בהידברות.
חיים ילין: יש אפשרות לדבר, יש אפשרות לבוא ולתת.
חיים ילין: אני אומר, - -
יואב בן צור: ברוב המקרים זה לא נגמר או שנגמר בהידברות ובהסכמה.
חיים ילין: גם בעוטף עזה, שדרות מתרחבת על חשבון שער הנגב.
חיים ילין: בכל מקום אתם תראו את זה.
חיים ילין: תדעו לכם, כשרוצים לבנות אף ראש מועצה לא יגיד לא.
חיים ילין: כל קריית גת, כל הפיתוח של קריית גת, תסכלו שם על חשבון מי זה נעשה, על חשבון שטחים חקלאיים.
חיים ילין: של יואב, כן.
חיים ילין: תסתכלו על ההסכמות.
חיים ילין: כבוד היושב ראש, את זה צריך לדעת.
חיים ילין: אם אפשר להגיע להסכמות, זה המסר.
חיים ילין: מספיק הולכים מכות פה, מספיק אלימות יש, מספיק אחד יורד על השני, בסוף צריך פה מנהיגות שתביא לאיזה הסדר שכולם יוכלו לחיות איתו בשלום.
חיים ילין: אתם יודעים מה, לפחות 80%, כי תמיד יהיו הקיצוניים האלה שלא יסכימו לשום הסדר.
יואב בן צור: מה שאני אבקש לפני שנשמע את אנשי המקצוע, כשמישהו אומר משהו שהשני אמר, שלא יחזור עליו.
יואב בן צור: חבל על הזמן לשמוע דבר שכבר מישהו אמר את אותו דבר.
יואב בן צור: אני רוצה לתת למשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
יואב בן צור: אינג'נר רותי פרוש-אריכא, נמצאת פה?
יואב בן צור: בבקשה גברתי.
<רותי פרום-אריכא: אני בעצם ליויתי את עבודת הוועדה.
<רותי פרום-אריכא: הוועדה בעצם ביצעה תהליך של שימועים, של שמיעת כל העמדות.
<רותי פרום-אריכא: הנושאים שהוזכרו פה עלו גם על סדר היום, ואכן הסיכום לא נעשה.
<רותי פרום-אריכא: מה קרה בינתיים - -
יואב בן צור: לא הספיקו.
<רותי פרום-אריכא: אני חושבת שהתחלפו אנשים, הגענו למצב שבעצם עמדו לכתוב את הסיכום ובסופו של דבר לא נתכתב הסיכום.
יואב בן צור: אם תמונה וועדה חדשה, היא תוכל להשתמש בחומרים - - -
<רותי פרום-אריכא: לפני השאלה הזאת הייתי רוצה לומר שבינתיים קרו הרבה מאוד דברים.
<רותי פרום-אריכא: בסך הכול סוגיה שעמדה ככה ברקע, הייתה סוגיית איוש הנחלות שבאותו זמן לא הוכרעה.
<רותי פרום-אריכא: הסוגיה הזאת בינתיים הוכרעה.
<רותי פרום-אריכא: גם בנושא של שימושים לא חקלאיים בעצם קיבלו את ההחלטה הנכונה במועצת מקרקעי ישראל, גם נתנה עליה עבודה.
<רותי פרום-אריכא: מועצת מקרקעי ישראל בסוף 2013, בדצמבר קיבלה החלטה תקדימית על נושא של שימושים לא חקלאיים נלווים לחקלאות, היא ראתה אותם במבט מיוחד עם ההקשר שלהם לחקלאות.
<רותי פרום-אריכא: אני באמת חושבת שקרו דברים, שבעצם פרצו את הדרך בהרבה מהסוגיות שהיו על הפרק.
<רותי פרום-אריכא: יש סוגיות אחרות שעדיין נמצאות כרגע באיזו ישורת אחרונה.
<רותי פרום-אריכא: דיברנו בדיוק בנושא "חוק ההתיישבות", גם זה נושא שכן בא עכשיו לידי סיכום.
<רותי פרום-אריכא: הדברים, בעצם העגלה המשיכה לנסוע.
<רותי פרום-אריכא: אני חושבת שהצורך בהפעלת וועדה מחדש - - -
יואב בן צור: מתייתר?
<רותי פרום-אריכא: אני מקצועית לא הייתי משוכנעת שאכן יש בזה צורך.
יואב בן צור: איזה נושאים, שאת יודעת, נמצאים בוועדה ועדיין לא הוסדרו?
יואב בן צור: היו בוועדה ולא הוסדרו.
יואב בן צור: חוץ ממה שמנית, את יכולה להגיד לי על נושא מסוים?
יואב בן צור: לפנינו אין את דוח הוועדה שהיה.
יואב בן צור: סיכום, את אומרת שאין.
<רותי פרום-אריכא: אין סיכום, גם סיכומי ישיבות היו חלקיים.
<רותי פרום-אריכא: היה הרבה מאוד חומר שהונח בפני הוועדה.
<רותי פרום-אריכא: אני אציין כמה דוגמאות.
<רותי פרום-אריכא: למשל, כל הנושא של פיתוח בר קיימא, בעצם על הקצאת הקרקעות לטווח ארוך הייתה סוגיה שהייתה על הפרק.
<רותי פרום-אריכא: בעקבותיה גם שמענו עמדות שגורסות שאם חוכרים את הקרקע היא צריכה להיות עד 49 שנה או יותר מ-49 שנה.
<רותי פרום-אריכא: בעצם אלו סוגיות שגם כן התקבלו, הם היו על הפרק על הוועדה, אבל בעצם קיבלו אחרי הסדרת החכירה ביישובים החקלאים, גם כנושא שסוכם בינתיים בהחלטות מקרקעי ישראל.
<רותי פרום-אריכא: קשה לי, בעצם נושאים שמצדיקים היום את חידוש פעילות הוועדה - - -
רועי פולקמן: אדוני היושב ראש, דבר אחד שאפשר לדרוש, זה לקבל את החומרים האלה.
רועי פולקמן: אני חושב שאת החומרים ואת הסיכומים שכן יש, אני מבקש לקבל.
רועי פולקמן: את החומרים של הוועדה מבקשים לקבל אותם.