GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי פולקמן: גם את הסיכומים וגם את החומרים שהוגשו, לפחות שנדע.
יואב בן צור: זה סודי הדברים האלה, יש בעיה להוציא אותם?
רועי פולקמן: זה לא סודי.
<רותי פרום-אריכא: זה לא סודי.
יואב בן צור: אז מה הבעיה להוציא אותם?
<רותי פרום-אריכא: אני כמי שהשתתפה בוועדה קיבלתי חלק מחומרי הוועדה.
<רותי פרום-אריכא: לא ניהלתי את הוועדה, לא הייתי חברת וועדה.
<רותי פרום-אריכא: אין לי שום בעיה שאת החומר שנמצא אצלנו להעמיד לרשות מי שרוצה לעיין.
יוסי יונה: אני לא חושב שמדובר דווקא על החומרים של הוועדה.
יוסי יונה: אלא שאמרת שבסוגיות עקרוניות התקבלו החלטות - - -
<רותי פרום-אריכא: לא התקבלו החלטות.
<רותי פרום-אריכא: התקבלו החלטות מחוץ לוועדה.
רועי פולקמן: אני רק אדייק מה בקשתי אדוני היושב ראש.
רועי פולקמן: אחת, אני כן רוצה לראות את החומרים מהוועדה - -
חיים ילין: אבל לא צריך לפנות לרותי.
חיים ילין: צריך לפנות ליועץ המשפטי.
חיים ילין: הייתה וועדה, משרד המשפטים - - -
רועי פולקמן: משרד החקלאות אומר פיתוח הכפר.
רועי פולקמן: אני מבקש את זה מהם, מה זה משנה.
רועי פולקמן: אני מבקש, נמצאים פה בוועדה, יש את החומרים, אני מבקש לקבל אותם.
רועי פולקמן: יותר מזה, למה אני רוצה - - -
יואב בן צור: ברמה האישית יש לך אצלך פרוטוקולים ודברים כאלה?
רועי פולקמן: ברשותך, למה אני מבקש מפיתוח הכפר, כי על בסיס הדברים האלה, כמו שאת אומרת, על חלקם, גם אם לא התקבלו החלטות, מתקבלות החלטות בעקבות הדברים האלה.
רועי פולקמן: כלומר, הנושאים נלמדו, לא סוכמו, לא פורסמו, אבל בעקבות התהליכים האלה מתקבלות החלטות.
רועי פולקמן: אני מבקש לקבל את החומרים.
<רותי פרום-אריכא: סלח לי, זה לא בעקבות, דבר אחד.
<רותי פרום-אריכא: לגבי החומר, הוא זמין, הוא קיים.
<רותי פרום-אריכא: אני כחברת וועדה יש לי את החומר שקיבלתי באמצעות הדיונים.
<רותי פרום-אריכא: דבר שני, יש לנו, משרד החקלאות, את החומר שאנחנו הגשנו.
<רותי פרום-אריכא: העוזר שלך פנה אלי ומשום מה לא הסתייע - -
יואב בן צור: אני אודה לך אם תעבירי את זה לוועדה ולחברים שמבקשים.
<רותי פרום-אריכא: אני חושבת שהחברים ממשרד המשפטים ישלימו אותי בצורה יותר מוצלחת כמי שהיה גם הגורם האחראי על הוועדה.
חיים ילין: מה שחשוב, שעם הדוח לסמן את הסעיפים שכבר היום המנהל יכול על פיהם, כי אחרת - - -
יוסי יונה: אני רוצה לשאול אותך בבקשה, האם מדברייך ניתן להבין שהסוגיות הללו, שחלקן העלנו כאן - - -
יואב בן צור: נפתרו.
יוסי יונה: אז אני אציין אותן באופן ספציפי.
יוסי יונה: שימוש בקרקע שבמקורה הייתה מיועדת חקלאות ושינתה את ייעודה, הרי קיימים כללים לדרכים הלגיטימיות שבמאפשרות שימוש בה, האם - - -
רועי פולקמן: כן, לדעתי אין עליהן הסכמות.
רועי פולקמן: יש בפועל - - - <קריאה:> יש החלטת מנהל 1222 - - -
יואב בן צור: רבותיי, בואו נשמע לפי הסדר.
יואב בן צור: יוסי, בואו נשמע לפי הסדר.
יואב בן צור: משרד המשפטים בבקשה.
<אריאל צבי: בוקר טוב.
<אריאל צבי: אריאל צבי ממשרד המשפטים.
<אריאל צבי: בשעתו ליוויתי את עבודת הוועדה.
<אריאל צבי: אני אתחיל קצת מההיסטוריה.
<אריאל צבי: הוועדה הזאת הוקמה על ידי הממשלה, ה- 32, בשנת 2010 כחלק מחגיגות 100 שנה להתיישבות.
<אריאל צבי: הוועדה הזאת הוקמה כוועדה שברובה חברים ממשרד הממשלה הרלוונטיים: אוצר, רשות מקרקעי ישראל, משרד החקלאות ושני נציגי ציבור שהיו מעטם הפרופסורים באקדמיה.
<אריאל צבי: בראשה עמד מנכ"ל משרד המשפטים.
<אריאל צבי: כתב המנדט של הוועדה הוגדר בהחלטת הממשלה.
<אריאל צבי: היא נועדה לעסוק בשאלות היסודיות של מדינות ניהול הקרקע החקלאית ובשאלות שנגזרות מהן.
<אריאל צבי: כבר עכשיו אני אחדד, כי אני חושב שזה עלה גם בדברי חברי הכנסת.
<אריאל צבי: למשל הנושא של השבת קרקע חקלאית בשינוי ייעוד, הנושא של גובה הפיצוי – זה דווקא נושא שהוחרג מהמנדט של הוועדה.
<אריאל צבי: קצת על משטר הנחלות.
<אריאל צבי: משטר הנחלות מלווה אותנו הרבה מאוד שנים, עוד לפני קום המדינה.
<אריאל צבי: הוא בנוי על הרעיון של התיישבות מצומצמת כאשר לכל מחזיק בקרקע יש יחידת קרקע בגודל מסוים שנקבע בצורה מקצועית, שממנו הוא יכול להפיק את פרנסתו.
<אריאל צבי: זה מה שנקרא- - -
יואב בן צור: בחקלאות.
יוסי יונה: אדוני היושב ראש בהערה שאמרת לפני כן, האישור של היחידה שלישית, אתה אמרת שהוא בא לפתור את בעיית מצוקת הדיור וזו אחת מהדרכים לפתור את הבעיה.
יוסי יונה: השאלה שלי, ברשותכם, האם התפרקה הזיקה בין הפררוגטיבה - - -
<אריאל צבי: אני תכף אגיע לזה.
<אריאל צבי: אנסה להגיע לזה.
<אריאל צבי: זה משטר הנחלות, הוא לא חדש, הוא ותיק מאוד.
<אריאל צבי: כמו שאמרתי, הוא היה מבוסס על הרעיון שהאדם, המשפחה תוכל להפיק את פרנסתה מיחידת קרקע בגודל מסוים.
<אריאל צבי: לאורך השנים קרו הרבה דברים, גם החקלאות השתנתה, המיכון החקלאי נעשה יותר נפוץ ומשופר.
<אריאל צבי: היום אין ספק שמשטר הנחלות, כמו שאנחנו מכירים אותו היום, הוא לא בדיוק מה שהיה אז.
<אריאל צבי: זה מייצר ברמה מסוימת גם הרבה פיקציות.
<אריאל צבי: הוועדה, חלק מהנושאים שהיא ניסתה לטפל בהם זה באמת השאלה הזאת של הזיקה בין המגורים לבין העיבוד, של חובת העיבוד העצמי.
<אריאל צבי: באמת השאלה הזאת של מה קורה עם הקרקע החקלאית הזאת כשהיא לא מעובדת בידי המתיישב.
<אריאל צבי: אני כבר עכשיו, פשוט כדי שזה לא ילווה אותנו, אני כבר עכשיו הבהיר שכל הנושא הזה של שימוש לא חקלאי כדי להפיק פרנסה משטח הנחלה, למשל כל מיני שימושי תעסוקה כאלה ואחרים, גם הוא לא חדש, הוא לא נולד בעקבות דיוני הוועדה הזאת.
<אריאל צבי: הוועדה הזאת בא על רקע של תשתית קיימת ומוכרת הרבה שנים.
<אריאל צבי: היו גם וועדות במשרד החקלאות שעסקו בזה הרבה קודם.
<אריאל צבי: יש גם החלטות של רשות מקרקעי ישראל שנועדו להסדיר.
<אריאל צבי: יש היום החלטות שמסדירות איזה היקף של שימוש מותר, מה בדיוק צריך לעשות.
<אריאל צבי: הנושא הזה עלה גם בבג"צ שפסק הדין סמוך מאוד לעבודת הוועדה, שלו התקבל,.
<אריאל צבי: העיקרון הזה כעיקרון היה גם מקובל על בית המשפט העליון: הקרקע היא אומנם קרקע חקלאית, אבל אין מנוס, בגלל שינוי עיתים ובכל זאת יש אינטרס.
<אריאל צבי: האנשים האלה באו לקרקע, הם יושבים שם, הם רוצים להתפרנס ממנה.
<אריאל צבי: אפשר לאפשר בצורה מדודה, מושכלת כזאת ואחרת גם שימושים שונים מהחקלאות המסורתית על מנת לאפשר להם להתפרנס.
<אריאל צבי: בג"צ גם שינה, גם פסל חלק מהוראות המועצה.
<אריאל צבי: אני אומר שהעיקרון הזה היה מקובל.
<אריאל צבי: זה הרקע שעלה בוועדה - - -
רועי פולקמן: רק לדייק, הוא לא מקובל לחלוטין.
רועי פולקמן: אני שוב אומר, פונים אלי, הוא לחלוטין לא מקובל, הוא מותקף ללא הפסק על ידי ההתיישבות.
רועי פולקמן: לכן זה שיש לכאורה הסכמות במשרד המשפטים, בוא נדייק כי הדברים, אני אגיד בעדינות, לא נכונים.
רועי פולקמן: אני אומר, החלטות המועצה, על ידי, לא הציבור לא ההתיישבות, אינן מקובלות.
רועי פולקמן: זאת אומרת, תוקפים אותם יום-יום, שעה-שעה וזה סטטוס קוו שמוסכם.
רועי פולקמן: יש מצב נתון שלכאורה - - -
יואב בן צור: המועצה לא - - -
רועי פולקמן: לא מקובל, לחלוטין לא.
רועי פולקמן: לכאורה לא דנו בזה.
חיים ילין: רועי, אני לא מבין מי הטוב ומי הרע, מי מותקף ומי מתקיף.
רועי פולקמן: נאמר יש הסכמות.
רועי פולקמן: אין הסכמות, יש מצב נתון.
רועי פולקמן: יש בתי משפט, תביעות, מלחמות כל היום.
<אריאל צבי: תן לי אולי רגע להשלים.
<אריאל צבי: אם השתמע מדבריי שאני אומר שמשטר הנחלות הנוכחי הוא מושלם ואידילי ולאף אחד אין בעיה, זה לא מה שאמרתי.
<אריאל צבי: אני לא יודע איך זה הובן מדבריי וזה בטח לא מה שהתכוונתי להגיד.
<אריאל צבי: אבל, דיברתי על העיקרון ובזה כיוונתי למה שחבר הכנסת יונה רמז בדבריו.
<אריאל צבי: יש פה שאלה עקרונית, שאלה תשתית.
<אריאל צבי: אני לא מדבר כרגע על הפרטים, אלא על השאלה התשתית איך קרקע חקלאית שהוקצתה לאנשים לצורך חקלאי, עושים בה שימוש לצרכים לא חקלאיים.
<אריאל צבי: את זה הסברתי, דיברתי פה אל חבר הכנסת יונה, הסברתי שיש תשתית חוקית ענפה לשימושים האלה, להסדרה הזאת, גם ציינתי שבבית המשפט העליון העיקרון הזה היה מקובל.
<אריאל צבי: בסדר, זה מה שאמרתי.
רועי פולקמן: לכאורה זה נכון.
רועי פולקמן: לכאורה יש תשתית חוקית.
רועי פולקמן: מעשית, כשאתה קובע חוק ואתה רואה אחר כך שאחוז המפרים שלו הוא עצום אתה מבין שיש בעיה.
רועי פולקמן: לכן הטיעון שלנו כאן הוא שמנהל מקרקעי ישראל קבע קביעות, אלא שהתשתית החוקית, ההסדר הקיים היום מייצר מצב לא יציב.
רועי פולקמן: לא יציב במובן הזה שיש המון הפרות של החוק, המון מלחמות על החוק והמון קבילות על החוק הזה.
רועי פולקמן: הווה אומר, שהמצב הנתון היום איננו יציב.
רועי פולקמן: הוועדה הוקמה לא כי אמרו 'המצב מצוין ויש החלטות'.
רועי פולקמן: המנהל קיבל החלטות, המצב לא טוב, תראה כמה הפרות יש.
יואב בן צור: דקה, רועי שנייה.
יואב בן צור: מה שמוקצב לנו לישיבה - - -
רועי פולקמן: ברור, המצב חמור מאוד.
יואב בן צור: רועי, דקה.
יואב בן צור: מה שמוקצב לנו לוועדה הזאת זה שעה.
יואב בן צור: אני רוצה לשמוע את כל אנשי המקצוע.
יואב בן צור: מה שאני מבקש, למי שיש הערה שירשום אותה ואחר כך נתכנס לטובת ההערות האלה.
יואב בן צור: ידידי ממשרד המשפטים תנסה לתמצת.
<אריאל צבי: אני מנסה לתמצת, זה מה שניסיתי לעשות.
<אריאל צבי: אנחנו בדיוני הוועדה, כמו שאתה אומר אני לא יכול --- לך ברמה המהותית, משטר הנחלות הוא לא מושלם, הוא מייצר פיקציות.
<אריאל צבי: עם הפיקציות האלה ניסינו להתמודד.
<אריאל צבי: ניסינו להגיע למודל מוסכם שיהיה מוסכם על כל חברי הוועדה בשאלה איך אפשר לשנות, איך אפשר לשפר את משטר הנחלות הנוכחי, את חובת העיבוד העצמי, את שאלת המגורים.
<אריאל צבי: את כל השאלות האלה ולהגיע למודל שיהיה מוסכם על חברי הוועדה מתוך הבנה ש - - -
יואב בן צור: ישנן הסכמות?
<אריאל צבי: אני אגיע.
<אריאל צבי: המודל הזה לא היה מוסכם.
<אריאל צבי: בסופו של דבר הוועדה לא הצליחה להתכנס להסכמות בין חבריה - - -
יואב בן צור: כן, אבל מה שאמרה גברתי ממשרד החקלאות לפני כן, שרוב הנושאים שהיו בוועדה הוסדרו בעצם במהלך השנים האלה , אז אין טעם לדבר על מה שהיה בוועדה והוא לא הוסכם - - -
<אריאל צבי: אני חושב, אני אנסה להגיד את האמירה הזאת פעם נוספת.
<אריאל צבי: אני חושב שהמצב הנוכחי היום הוא לא המצב שהיה ב-2010 ואפילו ב-2012.
<אריאל צבי: מאז שקמה הוועדה ועד היום עברו דברים גם בתחומים האלה- - -
יואב בן צור: האם אדוני סובר שאין טעם להקים נוספת להסדרה?
רועי פולקמן: לא צריך וועדה, צריך לקדם החלטות.
<אריאל צבי: אנחנו חושבים שהיום, במצב הנוכחי המשרדים האמונים היום על הנושא הזה: רשות מקרקעי ישראל ומשרד החקלאות קידמו ומקדמים גם תהליכי חשיבה וגם תהליכים מקצועיים שטיפלו בהרבה נושאים שהיו קשורים לעבודת הוועדה.
<אריאל צבי: אם הממשלה תחשוב שיש מקום - - -
יואב בן צור: לשיפורים נוספים או לנושאים נוספים היא תחשוב.
יואב בן צור: או.קיי.
יואב בן צור: אני אבקש ממשרד האוצר, יש פה מישהו?
יואב בן צור: <קריאה:> אני חושב שעדיף שנתחיל ממנהל מקרקעי ישראל.
יואב בן צור: מנהל מקרקעי ישראל.
יואב בן צור: מי נמצא ממנהל מקרקעי ישראל?
יואב בן צור: <קריאה:> יש פה שניים.
יואב בן צור: אסף הוא מנהל האגף החקלאי.
יואב בן צור: בבקשה אסף.
<אסף רפלד: אני לא השתתפתי בדיונים.
יואב בן צור: של הוועדה.
<אסף רפלד: מה שנקרא 'דף חדש בארגון'.
<אסף רפלד: אני אתייחס לשני דברים.
<אסף רפלד: מה שאמר ידידי ממשרד המשפטים שצריך להבחין במה שוועדת רוטקופף דנה בשני רבדים.
<אסף רפלד: היה את הרובד של כל סוגית הנחלות.
<אסף רפלד: לדעתי הנושא המהותי, האם ממשיכים לשמר את משטר הנחלות במתכוונת ההיסטורית של למעלה מ-80 שנה או שאומרים ועושים פה מה שנקרא 'סדר חדש'.
<אסף רפלד: בנושא הזה לא הגיעו להסכמות.
<אסף רפלד: היו תתי נושאים שרותי ממשרד החקלאות נגעה בהם, שבהם יש כל הזמן התקדמות שנובעת גם משיח - - -
יואב בן צור: סליחה אדוני, מי יכול לתת לנו מסמך שבו יהיה כתוב מה הנושאים שבהם בעצם דנה הוועדה והוסדרו במהלך השנים ומה הם הנושאים ותתי הנושאים שלא הגיעו להסכמה ואולי הם צריכים את עיוננו כדי שנחשוב איך אנחנו עושים מה.
יואב בן צור: מישהו יכול להמציא מסמך כזה, משרד החקלאות, משרד המשפטים, מנהל מקרקעי ישראל?
<אסף רפלד: אנחנו נוכל להוציא מסמך.
יואב בן צור: נודה לכם אם תשלחו אותו לוועדה.
יואב בן צור: או.
יואב בן צור: קיי.
<אסף רפלד: הערה, עלתה פה טענה נוספת, היא טענה לא חדשה, היא לא על הנושא של האם קיימים כללים ברורים או לא.
<אסף רפלד: אנחנו אמרנו ואומרים 'יש כללים, יש החלטות'.
<אסף רפלד: הנושא השני הוא נושא האכיפה והוא סוגיה אחרת.
<אסף רפלד: אחד הדברים הדרמטיים שקרו בין 2010, מאז שהוועדה הזאת הוקמה, לבין איפה שאנחנו נמצאים היום, שרשות מקרקעי ישראל עברה סוג של רפורמה.
<אסף רפלד: הוקמה שם חטיבה שלמה שכל המהות שלה, התפקיד שלה היא סוגית שמירה על הקרקע.
<אסף רפלד: אני חושב שהיום אנחנו נמצאים במקום אחר לחלוטין בנושא האכיפה בנושא השימושים.
<אסף רפלד: הבעיה היא לא בהחלטות, הבעיה היא הייתה בנושא האכיפה.
<אסף רפלד: אני חושב שהיום יש קפיצת מדרגה בכל הנושא הזה.
יואב בן צור: מנהל התכנון בבקשה.
רועי פולקמן: יש לי שאלה קצרה.
רועי פולקמן: מה היקף התיקים הפתוחים היום ברמ"י (רשות מקרקעי ישראל) בנושאים של הפרות שקשורות היום בעולם ההפרות.
רועי פולקמן: כמה תלונות?
יואב בן צור: יש לך את הנתון הזה?
רועי פולקמן: סדרי גודל.
<אסף רפלד: יש חטיבת שמירה ברשות מקרקעי ישראל.
יואב בן צור: תעבירו אלינו גם את הנתונים האלה.
<שמעון בר-שמעון: שמי שמעון.
<שמעון בר-שמעון: הסוגיות שעמדו בפני וועדת רוטקפף היו בעיקר הסוגיות של ניהול הקרקע.
<שמעון בר-שמעון: סוגיות התכנוניות הן סוגיות שכבר בתחילת שנות האלפים לגבי פל"ח (פעילות לא חקלאית) וכדומה הוסדרו במסגרת התכנון הארצי.
<שמעון בר-שמעון: אין לנו מה להוסיף לעניין.
יואב בן צור: משרד הפנים, יש מישהו?
<איתי פולומבו ויסמן: איתי פולומבו ויסמן, מנהל שלטון מקומי.
<איתי פולומבו ויסמן: בעיקרון, מאז פרידת מנהל התכנון מאיתנו אנחנו פחות נוגעים בנושא.
<איתי פולומבו ויסמן: אנחנו מאשרים עסקות במקרקעין במועצות האזוריות, אבל זה רק בכפוף בעמידה בתנאי תכנון בתכניות המפורטות, גם זה נעשה בצורה מאוד מסודרת.
יואב בן צור: משרד האוצר.
<דניאל מלצר: דניאל מלצר מאגף התקציבים - - -
יואב בן צור: נכון, אתה זכור מוועדת הכספים.
<דניאל מלצר: אנחנו ביחד עם רשות מקרקעי ישראל מאמינים שנעשו פעולות ונעשות פעולות הוועדה.
<דניאל מלצר: אכן אנחנו מאמינים שלא צריך לכנס שוב את הוועדה.
יואב בן צור: קיי, יש מישהו נוסף ממנהל התכנון?
יואב בן צור: משרד הכלכלה, יש מישהו ממשרד הכלכלה פה?
יואב בן צור: המשרד להגנת הסביבה, בבקשה אדוני.
<מנחם זלוצקי: שמי מנחם זלוצקי.
<מנחם זלוצקי: אנחנו כמשרד לא היינו חברים בוועדה אלא הופענו בפני הוועדה והצגנו את עמדתנו בסוגיות השונות שהוועדה דנה בהם.
<מנחם זלוצקי: גם הגשנו כן מסמך שלמעשה בא להביע את תפיסתנו לגבי הצורך בשימור הקרקע החקלאית וערכי החקלאות בכלל, כולל התרומות החיצוניות של החקלאות.
<מנחם זלוצקי: איזה תמריצים צריך כדי לשמור על החקלאות כערך סביבתי, כולל כל הפעילות הלא חקלאית שיש לה השלכות סביבתיות מאוד משמעותיות גם בתוך היישוב החקלאי וגם מחוצה לו.
<מנחם זלוצקי: גם תחרות עם הערים שאתה חבר הכנסת דיברת עליה.
<מנחם זלוצקי: זהו, דרך אגב, אנחנו רצינו להיות חברים.
<מנחם זלוצקי: חשבנו שגם הנושא הסביבתי הוא ראוי שיהיה מיוצג - - -
יואב בן צור: טוב שלא הייתם חברים בוועדה שלא הגיע לסיכום.
<מנחם זלוצקי: בתוך הדבר הזה, אבל לא נענה לבקשתנו.
יואב בן צור: חבר הכנסת איתן ברושי רוצה לומר משהו?
איתן ברושי: אני שמח לראות את החברים.
איתן ברושי: מזמן לא היה מפגש כזה מעניין.
יוסי יונה: אדוני היושב ראש, אני רוצה לשאול שאלה את נציג האוצר.
יוסי יונה: אצלכם פועלת היום גם וועדת התכנון, כל הסמכויות שעברו ממשרד הפנים וכו'.
יוסי יונה: השאלה שלי, האם נניח שבאישור הזה של היחידה השלישית, האם במתן או בתכנית החדשה הזאת של מתן אפשרות ליחידה שלישית נשמרה או נותקה הזיקה בין המחויבת, נקרא לזה בן שלישי, לבין עיבוד חקלאי או שלא קיימת זיקה, או שהיא כפי שאדוני היושב ראש אמרת, שזה נוצר רק כדי לתת פתרון למצוקת הדיור?
יוסי יונה: כי זה מרחיב את העניין.
יוסי יונה: אני אגיד לך את ההשקפה שלי במילה אחת.
יוסי יונה: אם יישוב שהוא כבר לא חקלאי והוא הופך להיות, בין אם זה קיבוץ או מושב, הוא הופך ליישוב קהילתי ואז עולה שאלה מאוד מאוד משמעותית, מה טיבה של הפררוגטיבה או הפריוולגיה המאוד גדולה שניתנת למי שמתגורר שם בהשוואה לאדם שמתגורר ביישוב עירוני.
<דניאל מלצר: אני הייתי מעדיף, יושבת פה שולה שמומחית לנושא - - -
יוסי יונה: שולה, בבקשה שולה.
יואב בן צור: שולה מאיפה?
<שולה בן צבי: מרשות מקרקעי ישראל.
<שולה בן צבי: בהתנהלות השוטפת לבעל זכויות בנחלה אין אפשרות לבנות יחידה שלישית גם אם היא תאושר סופית במועצה הארצית והיא תגובה בתכנון סטטוטורי.
<שולה בן צבי: יש אפשרות לממש את היחידה הזאת רק אם מצטרפים להסדר שנקבע בהחלטת מועצה 979 ממרץ 2007.
<שולה בן צבי: זה אומר שצריך איזה תשלום שקבוע בהחלטה ואז ישנה אפשרות לממש את היחידה השלישית.
<שולה בן צבי: ברגע שמצטרפים להסדר הזה של 979, היום ההחלטה האקטואלית זה 1399 של מועצת מקרקעי ישראל, למעשה אז כל המשטר של הנחלות של בן ממשיך ודור שלישי וכו' מתבטלים, אבל רוכשים את הזכות לבנות בכסף את מה שהיום ניתן לבנות בלי כסף, עד 160 מטר כל יחידה.
<שולה בן צבי: לכן היחידה השלישית הזאת, אני מניחה שהיא תאושר בסופו של דבר בפרוצדורה כזאת או אחרת, אבל היא לא תהפוך ליחידה שלישית גורפת בכל המושבים ושכל מי שירצה יבוא ויבנה אותה, אלא נדרש אותו תהליך של הצטרפות להסדר ותשלומים בהתאם.
יואב בן צור: תודה רבה גברתי.
<שולה בן צבי: אגב, איפה שיממשו את היחידה השלישית, מדברים על חלקת מגורים של 2.5 דונם, מן הסתם הפיזור של אותם מגורים יהפכו את אותו פל"ח, שכולנו לא אוהבים, בתוך הנחלה לפחות אולי כדאי ושימושי.
<שולה בן צבי: בדרך עקיפה - - -
חיים ילין: מי זה כולנו לא אוהבים?
חיים ילין: אני מבקש לדבר בשם מה, מה זה כולם, גם אני כאילו?
חיים ילין: מה זה כולם?
חיים ילין: גם רועי מדבר, אני כבר לא יודע מי נגד מי.
<שולה בן צבי: אני אגיד לך למה התכוונתי.
<שולה בן צבי: בוועדת הבר, המלצות וועדת הבר שהולידה את 979 ו-1101 של הפל"ח - - -
חיים ילין: אבל, זה פרה היסטוריה.
<שולה בן צבי: זאת ההחלטה 979, מה לעשות.
יואב בן צור: עזוב.
יואב בן צור: איתן בבקשה.
איתן ברושי: שאלת ההתיישבות והחקלאות היא שאלה לאומית.
איתן ברושי: בהחלט יש מקום לדון בהרבה סוגיות.
איתן ברושי: לא יכולתי להיות בהתחלה, אני לא נכנס לזה, רק רוצה להעיר שלא תהייה אי הבנה.
איתן ברושי: גם זו לא תשובה של המנהל על השאלה שנשאלה פה.
איתן ברושי: גודלו של היישוב ומספר התושבים אינו משנה את אופיו החקלאי.
איתן ברושי: המושב והקיבוץ הם תמיד היו גם מרכיב קהילתי, אבל הם לא יישוב קהילתי גם אם הם יגדילו ויתרחבו ולכן זה חורג מהזמן והנושא, רק אני רוצה להעיר שיש לנו מושבים וקיבוצים.
איתן ברושי: מרבית האוכלוסייה גם בהתיישבות מתפרנסת מחקלאות, אבל הם יישובים חקלאים וההגדרות שלהם אינן ניתנות לשיקול דעת חבר כנסת זה או אחר.
איתן ברושי: לכן אנחנו מדברים על המגזר ההתיישבותי שבתוכו יש מושבים, קיבוצים ויישובים אחרים שהם חקלאיים ויש יישובים קהילתיים במועצות האזוריות שאינן יישובים חקלאיים.
איתן ברושי: אין להם מכסות קרקע ומים והם יישובים קהילתיים.
איתן ברושי: צריך לומר שהתיישבות והחקלאות הם לא על סדר היום כרגע.
איתן ברושי: יישובים חקלאיים לא משתנים גם אם נרחיב אותם ונצרף - - -
יוסי יונה: בטח שזה על הפרק.
איתן ברושי: לא כרגע בדברים שלי.
איתן ברושי: רציתי להתייחס לנקודה אחת בלבד כי אני באתי בסוף הדיון.
איתן ברושי: הרחבת היישוב לא הופך אותו מחקלאי לקהילתי ואל תזדרזו לקבור את החקלאות וההתיישבות.
יואב בן צור: תנועת המושבים, עורך דין עמית יפרח בבקשה בקצרה.
<עמית יפרח: בקצרה.
<עמית יפרח: קודם כל כמו שנאמר פה על ידי נציג משרד המשפטים, הוועדה הוקמה ביוזמת ההתיישבות בחגיגות 100 שנה להתיישבות, כך שמבחינתנו לא הייתה לנו בעיה עם הקמתה וגם לא הייתה בעיה עם עבודתה.
<עמית יפרח: יותר מזה, אנחנו גם רצינו להיות חברים בוועדה כמי שהם חלק מהנושא המדובר.
<עמית יפרח: בסופו של דבר לא הסתייע ולא היינו, אבל כן הצגנו את עמדתו באופן נרחב גם בכתב וגם היה שימוע לתנועות.
<עמית יפרח: באופן כללי אנחנו תומכים במשטר הנחלות.
<עמית יפרח: סליחה, יוסי.
<עמית יפרח: סליחה חבר הכנסת יונה' אני רוצה להגיד דבר שהוא מאוד חשוב.
<עמית יפרח: קודם כל נאמרה כאן אמירה לגבי הפל"ח – הפעילות הלא חקלאית, חשוב - - -
חיים ילין: לא טל"ח?
<עמית יפרח: זה פל"ח, תמיד היה פל"ח.
יואב בן צור: מזה טל"ח?
<עמית יפרח: פל"ח.
<עמית יפרח: אני רוצה להגיד לגבי הפל"ח כמה דברים ברשותך.
<עמית יפרח: ראשית, אין פה שינוי ייעוד של קרקע חקלאית.
<עמית יפרח: כל הזמן חוזרים על אותה מנטרה ועל אותה מנטרה, אבל זה לא יעזור כמה פעמים יגידו את זה, פשוט זה לא נכון כי הפל"ח מתקיים בתוך חלקת המגורים שהוא שטח צהוב שמיועד למגורים ולא לחקלאות - - -
חיים ילין: שולה, זה נכון?
חיים ילין: לא, אסור להם להיות בחלקה.
חיים ילין: הוא מדבר על חלקה.
חיים ילין: צריך להסביר פה לכולם - -
<עמית יפרח: חיים, אני אפילו לא מדבר על חלקה א', אני מדבר על חלקת המגורים שהיא בתוך חלקת א' שהיא שחלקה היא חקלאית ובחלקה היא לא.
<עמית יפרח: זה לגבי זה.
<עמית יפרח: אני אומר באופן גורף, גם אמרנו את זה בוועדה ואני אומר את זה בכל הזדמנות, אנחנו לא תומכים ולא בעד פעילות לא חקלאית שהיא לא מוסדרת.
<עמית יפרח: אנחנו בוודאי בעד פעילות לא חקלאית שהיא מידתית, שהיא תומכת בצביון כפרי, שהיא חלק מהפיכת המושב ליישוב רב תפקודי שיש בו גם חקלאות, יש בו גם תיירות, יש בו גם פעילות לא חקלאית.
<עמית יפרח: בסופו של דבר אני רוצה עוד התייחסות- - -
יואב בן צור: בו תתכנס עמית.
<עמית יפרח: ממש בקצרה לגבי מרכז הארץ.
<עמית יפרח: אני דווקא חושב שמרכז הארץ בהיבט הפעילות הלא חקלאית, אחד הרציונליים שעמד מאחורי הקמת הפל"ח הוא בעיקר מרכז הארץ מכיוון שמרבית החקלאים נפלטו ממרכז הארץ.
<עמית יפרח: מדובר באוכלוסייה שהייתה אוכלוסייה מבוגרת.
<עמית יפרח: היה קשה מאוד לשלוח אותה לחפש עבודה בגיל 65-70 במקום אחר.
<עמית יפרח: אוכלוסייה ללא פנסיה.
<עמית יפרח: מרבית החקלאים לא דאגו לעצמם לפנסיה - - - <קריאה:> עד היום.
<עמית יפרח: עד היום, נכון.
<עמית יפרח: לכן בוודאי היה צידוק לייצר הכנסה מידתית שתייצר לבנאדם את היכולת לא ליפול כנטל או על ילדיו או על רשויות הסעד.
<עמית יפרח: לכן מבחינתו, עוד משפט אחד ברשותך אדוני, רוב התהליכים שבחלקם הגדול דנו בהם בוועדת רוטקופף הבשילו לכדי הסכמות בין ההתיישבות לבין רשות מקרקעי ישראל, אם זה בנושא החכירה לדורות, אם זה בנושא - - -
<עמית יפרח: וגם הוכרעו על ידי בג"צ.
יואב בן צור: התנועה הקיבוצית.
יואב בן צור: בבקשה, ממש ממש בקצרה.
<מיכה דרורי: מיקי דרורי,
יואב בן צור: 30 שניות.
<מיכה דרורי: 30 שניות.
<מיכה דרורי: א', אני חוזר על העמדה שלנו.
<מיכה דרורי: כמו תנועת המושבים רצינו וועדה, רצינו להיות חברי וועדה ואפילו העברנו דוגמה של וועדת גולדברג שהיו הרבה נציגים בדואים והיה יושב ראש שופט בדימוס.
<מיכה דרורי: חשבנו גם בוועדה הזאת, לא הסתייע, אבל אם תהייה אי פעם וועדה אנחנו נמשיך לעמוד על דרישתנו להיות חברים בוועדה ולא רק לעשות שימוע - - -
יואב בן צור: רשמנו בפנינו.
<מיכה דרורי: עשינו שימוע.
<מיכה דרורי: אני רק רוצה לתקן שתי טעויות נפוצות, עד כדי כך נפוצות שאפילו אנשים שוכחים, אצלנו החקלאות בקיבוצים היא לא במשבר כל כך, היא די פורחת, אין דונם אחד שלא מעובד - - -
יואב בן צור: יש תאילנדים.
<מיכה דרורי: שינוי היום למגורים במדינת ישראל וזה לא קשור לחקלאות.
<מיכה דרורי: זה לא איפה שהפרדס לא מצליח עושים שכונה.
<מיכה דרורי: - - -
אורי מקלב: גם בערבה.
<מיכה דרורי: גם בערבה יש בעיות, אבל אנחנו מעבדים את כל השטח.
יואב בן צור: אורי, דקה.
יואב בן צור: רבותיי, אני חייב לסיים.
<מיכה דרורי: אין חוק כזה שמפסיקים לעבד קרקע ושם צומח שיכון.
<מיכה דרורי: לוקחים שדות, לא שדות פוריים ומניבים כדי לעשות שיכונים ועל זה הדיון.
<מיכה דרורי: הנקודה השנייה, אפילו חבר הכנסת שכח, התעסוקה אצלנו זה לא כתוצאה ממשבר החקלאות, היא בליבת החכירה הקיבוצית.
<מיכה דרורי: עוד מלפני 100 שנה בקיבוץ בארי יש מפעל עצום - - -
יואב בן צור: כולנו מעריכים את התנועה הקיבוצית ואת הפעולות המבורכות שלה.
<מיכה דרורי: אני רק רוצה לציין שהתעסוקה הלא החקלאית בתנועה הקיבוצית היא חלק מליבת החכירה שלנו, היא מוסדרת בחוזה החכירה שלנו.
חיים ילין: אדוני היקר, אני אמרתי שבכל אגודה יש 35 דונם.
יואב בן צור: רשות הטבע והגנים.
יואב בן צור: ענת יציב, בבקשה.
<ענת יציב: נציגי הטבע והגנים הופיעו בפני הוועדה וזכו להרבה פרגון שם.
<ענת יציב: הגשנו נייר עמדה גם בנושא משטר הנחלות, גם לגבי הגדלת הנחלות והשיקולים הסביבתיים בנושא, גם לגבי מערך אכיפה בנוגע לשימוש לא חוקי.
יואב בן צור: פורום ה-15, יש כאן מישהו?
יואב בן צור: אין.
חיים ילין: הם קיבלו כל מה שרצו.
יואב בן צור: רבותיי, לסיכום: אנחנו מבקשים, א', לקבל, משרד החקלאות, משרד המשפטים, את הדוחות שיש לכם, את הפרוטוקולים שיש לכם, לוועדה.
יואב בן צור: דבר שני, אני מבקש לקבל מרמ"י איזה דברים שהיו בוועדה וקיבלו כבר החלטות ואילו דברים עלו בוועדה ועדיין לא קיבלו החלטות.
רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את הדיון על ביטול הכרזה על גן לאומי בהרי ירושלים על פי תכנית מתאר 500/ה'/ נטף.
רחל עזריה: מי רוצה להציג, מנהל תכנון, אתם רוצים להציג את העניין?
<יסמין טלמון: שר האושר פנה לוועדה, הוא מבקש לאשר את הגריעה של 7.7 דונם מגן לאומי הרי יהודה - - -
רחל עזריה: זו גריעה שכבר נעשתה, נכון?
<יסמין טלמון: בגלל שהיא תלויה באישורה של הוועדה לפני - - - <גלעד קרן:> הגריעה לא נעשתה.
<יסמין טלמון: הבנייה נעשתה.
רחל עזריה: הבנייה נעשתה, כן, סליחה.
רחל עזריה: הכביש קיים.
<יסמין טלמון: הכביש קיים - - - <גלעד קרן:> לא מאתמול.
<יסמין טלמון: <קריאה:> משנת 1988.
<יסמין טלמון: אנחנו מבקשים להסדיר ולגרוע את ה-7.7 דונם האלה שזו חתיכה מאוד קטנה.
<יסמין טלמון: זה כביש גישה ליישוב נטף.
<יסמין טלמון: התכנית כולה, של כל היושב, בעצם אישור התכנית תלוי קודם כל בביטול ההכרזה.
רחל עזריה: אישור התכנית של הכביש?
<יסמין טלמון: התכנית של הכביש עם היישוב.
<יסמין טלמון: זאת אומרת, התכנית של כל היישוב בעצם תלויה בביטול ההכרזה של הקטע הקצר הזה.
<יסמין טלמון: קיבלנו את אישור הרשות המקומית לפני הוועדה, ושל מועצת גנים ושמורות והשר להגנת הסביבה ועכשיו אנחנו פה.
רחל עזריה: או.
רחל עזריה: קיי.
רחל עזריה: נעבור לפי הסדר, יש פה מישהו שמתנגד?
<מנחם זלוצקי: לא מתנגד, אני רק יכול להגיד שאני נציג המשרד להגנת הסביבה וגם יושב ראש מועצת גנים ושמורות טבע.
<מנחם זלוצקי: התכנית הגיעה לדיון במועצה והמועצה השתכנעה, א', בגלל שהכביש כבר קיים, ב' שגם התכנון נעשה תוך התחשבות בשטח.
<מנחם זלוצקי: אנחנו אישרנו את הגריעה המבוקשת מבחינתו.
רחל עזריה: אתה מהמשרד להגנת הטבע והסביבה.
רחל עזריה: רשות הטבע והגנים?
<ענת יציב: כן.
<ענת יציב: גם אנחנו הסכמנו.
<ענת יציב: מדובר על כביש קיים שחוצה את גן לאומי הרי יהודה.
רחל עזריה: זה דיון ממש מרתק, סוער.
רחל עזריה: כאילו, כן, הכול נכון, נסלל באמצע שנות ה-80, עכשיו אנחנו.
רחל עזריה: קשה לרסן את ההתנגדות, מנהלת הוועדה אומרת שקשה לרסן את ההתנגדות.
<ענת יציב: בדרך כלל מגיעים לכאן אחרי שעשו הבנות.
רחל עזריה: אני כן אשמח לשמוע מה אנחנו עושים הלאה.
רחל עזריה: זאת אומרת, הכביש נסלל ואנחנו מסדירים דבר שנעשה בעבר, האם זו הזדמנות להגדיר את הכללים להמשך?
<מנחם זלוצקי: אני רוצה רגע להגיד משהו - - -
רחל עזריה: קודם כל שמך לפרוטוקול.
<ענת יציב: ענת יציב.
רחל עזריה: ב', האם סיימת את דברייך?
רחל עזריה: בעצם כן.
רחל עזריה: סליחה, בבקשה.
<מנחם זלוצקי: למעשה נשאלת השאלה למה אנחנו מגיעים לכאן באיחור של 30 שנה.
<מנחם זלוצקי: <גלעד קרן:> ולא בפעם הראשונה.
<מנחם זלוצקי: כן, אבל לא באיחור כזה.
רחל עזריה: רגע, לא בפעם הראשונה, באופן עקרוני?
רחל עזריה: <גלעד קרן:> באופן תדיר מגיעות לבקשה על בניות שבוצעו כבר בשטח.
רחל עזריה: הוועדה ביקשה לא פעם ולא פעמיים לפחות לקבל איזו רשימת מקומות שיש בהם בנייה בפועל כדי שנוכל להתכונן, אבל עד היום לא קיבלנו.
<מנחם זלוצקי: בדיוק בנושא הזה אני רוצה לומר משהו.
<מנחם זלוצקי: אני עושה השוואה ואולי לא במקום, כמו שמענישים את הילדים שמגיעים לכיתה כשחלק גדול לא הגיעו.