GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת חכמון: אנחנו בודקים את התיק, ההורים הם תושבי קבע.
<ענת חכמון: גם קיבלתי אצלי מקרה מסוים שההורים עד היום היו תושבי קבע ולא הגישו גם בקשה להתאזרחות.
<ענת חכמון: המקרה שהעבירו אלי – בכלל לא מדובר באזרחים ישראלים, בתושבי קבע שחלק מהילדים כן הגישו בקשה להתאזרחות וחלק לא הגישו.
<ענת חכמון: מי שהגיש בקשה להתאזרחות התאזרח וקיבל אזרחות, יש אחד שלא קיבל אזרחות בגלל שהוא לא עמד בקריטריונים , בת אחרת כן קיבלה אזרחות.
<ענת חכמון: אבל, בגדול, אין מניעה לתת להם אזרחות וגם לא היתה שלילת אזרחות, היה תיקון מרשמי שעשינו אותו במקום, לא היה אפילו מוגדר בתעודת זהות שלו "אזרח".
עאידה תומא סלימאן: מה זה "תיקון מרשמי"?
<רותם אילן: תיקון מרשמי זה כשלבן אדם כתוב במרשם אוכלוסין, כשהם עברו לממוחשב, "אזרח" והם מתקנים תיקון רישומי ל"תושב קבע" אחרי כל השנים האלה.
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת "תיקון"?
עאידה תומא סלימאן: זה כאילו נראה משהו כל כך טכני, "תיקון" – אופס, טעינו, מתקנים.
בצלאל סמוטריץ': סליחה, עאידה.
בצלאל סמוטריץ': היועץ המשפטי, בבקשה.
<גלעד קרן: אני רוצה להבין קודם מבחינה עובדתית: האם יש מקרים שבהם אדם הוכר, גם אם בטעות, כאזרח, בחר לכנסת, קיבל את כל הזכויות כאזרח ואחרי "איקס" שנים אתם אומרים: זו היתה טעות, אתה תושב קבע מעכשיו?
<רותם אילן: כן, בוודאי.
<גלעד קרן: מכוח מה?
<מרים וייס: תראה, זה שהוא מקבל הודעה לבוחר, אנחנו לא ממונים - - -
<גלעד קרן: האם הוא הוכר כאזרח, מבחינת
<גלעד קרן: כם הוא היה רשום כאזרח וקיבל זכויות של אזרח, הוא היה אזרח והמדינה בטעות - - -
בצלאל סמוטריץ': הוא לא היה אזרח.
בצלאל סמוטריץ': השאלה היא האם הוא היה אזרח או נרשם כאזרח בטעות?
עאידה תומא סלימאן: והשאלה הנוספת: ברגע שהם בודקים לילד ומחליטים שלא מגיע לו בגלל ההורים, אז שוללים גם מההורים?
עאידה תומא סלימאן: רק לדעת.
בצלאל סמוטריץ': זה משהו אחר.
<ענת חכמון: לא, בואו נעשה הפרדה: הורים אזרחים, אם ההורה אזרח - - -
אחמד טיבי: אבל לא ענו לשאלה של היועץ המשפטי.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לחדד את השאלה של היועץ המשפטי: יש מרשמים, אנחנו מגדירים אותם כקונקלוסיביים, זאת אומרת, יש תוקף למרשם כשלעצמו.
בצלאל סמוטריץ': נניח מרשמי המקרקעין – יש להם תוקף ואם אדם נרשם במרשם כבעל מקרקעין, גם אם היתה אחר כך טעות, בנסבות מסוימות, עצם העובדה שהוא נרשם במרשם הופכת אותו לרשום.
בצלאל סמוטריץ': יש מרשמים שהם לא כאלה, הם לא מרשמים שיוצרים איזושהי מציאות משפטית אלא הם רק מסדרים אותה.
בצלאל סמוטריץ': עכשיו השאלה היא האם מרשם האזרחות הוא כזה שמי שנרשם בו הוא אזרח ואז, גם אם התגלתה טעות בסוף, הוא נשאר אזרח מכיוון שהוא היה רשום, או שהמרשם הוא רק מין ספר שאנחנו מנהלים כי זה נוח לנו ואז המשמעות שאם אדם נרשם בטעות הוא נרשם בטעות, צריך למחוק אותו, מה אפשר לעשות?
זאב בנימין בגין: רק להוסיף שאלה: כשאומרים שהרישום המקורי היה בטעות, מהו המסמך, מהו המרשם שהוא מרשם הייחוס?
<ענת חכמון: מספרי.
זאב בנימין בגין: מהי הרשימה שאליה מתייחסים כדי להעמיק כאשר בודקים?
בצלאל סמוטריץ': אני נותן רגע ליועץ המשפטי לומר את השקפתו בעניין.
<גלעד קרן: אני אגיד את השקפת החוק בעניין.
<גלעד קרן: חוק האזרחות מתייחס למקרה שאזרחות נרכשה על יסוד פרטים כוזבים, זאת אומרת למקרים יותר חמורים, לא טעות של המדינה אלא בן אדם שמסר פרטים כוזבים ובגלל זה קיבל אזרחות.
<גלעד קרן: החוק מתיר לשר הפנים לבטל לו את האזרחות רק אם לא חלפו שלוש שנים מיום שנרכשה האזרחות, אם חלפו מעל שלוש שנים, גם אם אותו אדם מסר פרטים כוזבים, צריך את בית המשפט כדי לבטל לו את האזרחות.
<גלעד קרן: לכן אני לא מבין, במקרה שהמדינה עשתה טעות והבן אדם היה אזרח במשך 20 שנה, אני לא מבין מה זה "תיקון מרשם"?
<מרים וייס: הוא לא קיבל שירות מאתנו כאזרח ישראלי.
<גלעד קרן: אז שאלתי האם הוא היה אזרח ישראלי לפני כן.
בצלאל סמוטריץ': הוא נרשם במרשם?
בצלאל סמוטריץ': הוא קיבל תעודת זהות?
<מרים וייס: הוא מופיע בקובץ - - -
<גלעד קרן: לא הבנתי, הוא בחר לכנסת.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו שואלים האם הוא קיבל תעודת זהות.
<ענת חכמון: תעודת זהות מקבל גם תושב קבע וגם אזרח ישראלי.
בצלאל סמוטריץ': אבל מה כתוב לו בתעודה?
<ענת חכמון: בתעודת הזהות לא היה רשום "אזרח".
בצלאל סמוטריץ': מה כתוב בתעודה?
<ענת חכמון: בתעודת הזהות היום כן כתוב "אזרח", בעבר לא היה רשום "אזרח", היה לכולם תעודת זהות כחולה, אם היינו נכנסים היינו מוצאים אם הוא אזרח או לא.
בצלאל סמוטריץ': החוק, לאיזה מרשם מתייחס?
בצלאל סמוטריץ': שוב, במרשם המקרקעין יש טבו.
<גלעד קרן: אין מרשם שאנחנו נתייחס אליו כמרשם, אלא מדובר על קבלת אזרחות.
בצלאל סמוטריץ': אז מה זה נקרא "קבלת אזרחות"?
בצלאל סמוטריץ': איזה אקט מייצר – אנחנו עכשיו בדיון משפטי, לא דיון פוליטי.
<ענת חכמון: מה שאמרתי, האקט הוא בעצם כשבן אדם מקבל דרכון ישראלי, זה מעיד עליו כאזרח ישראלי.
<ענת חכמון: ברגע שאני שמה את תעודת הזהות הכחולה של אזרח ושל תושב קבע – הן אותן תעודות, הן זהות, הן זהות לחלוטין.
<ענת חכמון: ברגע שהוא מגיע ללשכה - - -
בצלאל סמוטריץ': אז אתם בעצם אומרים שהוא מעולם לא קיבל אזרחות.
<ענת חכמון: כן.
<ענת חכמון: הוא הגיע ללשכה, כשהוא בא אלינו להגיש בקשה למסמך נסיעה, בבדיקה שאנחנו עושים על כל תושב או אזרח, כל אדם שמגיע להגיש בקשה למסמך נסיעה, אנחנו מחויבים לבדוק את האזרחות, זה מחובתנו.
בצלאל סמוטריץ': אני מבין, אבל שואל היועץ המשפטי האם ההגדרה היא שהוא קיבל אזרחות.
<גלעד קרן: אם הוא רשום במרשם האוכלוסין כאזרח וקיבל את כל הזכויות של האזרח אז כנראה שהוא קיבל אזרחות.
מסעוד גנאים: העניין מסתבך יותר אפילו, אנחנו מנסים להבין.
זאב בנימין בגין: יכול להיות עוד דבר: האם יש אפשרות שמדובר בטעות של הציבור?
זאב בנימין בגין: כלומר יכול להיות – אני מבין מדבריך אולי – שאדם קיבל תעודת זהות, הוא לא שאל האם הוא אזרח או לא אזרח כי זה לא כל כך בתודעה שלנו, הוא חשב שהוא אזרח, הוא הלך לבחור לכנסת, גם ועדת הבחירות חשבה שהוא אזרח, ובבחירות לכנסת הוא לא מופיע כבעל זכות בחירה, נכון?
אורי מקלב: לפי פנקס הבוחרים.
עאידה תומא סלימאן: לפי הדברים שלכם אסור להצביע בלי דרכון, לא בלי תעודת זהות.
<ענת חכמון: לא, בלי תעודת זהות.
עאידה תומא סלימאן: לפי מה שאת אומרת הדבר היחידי שמוכיח שאני אזרחית זה הדרכון כי הדרכון זה לא תעודת הזהות.
בצלאל סמוטריץ': הוא מופיע בספר הבוחרים.
<רותם אילן: אולי אני אתאר את המקרים?
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לתת לרותם.
<רותם אילן: אני אעשה קצת סדר, פשוט אני אתאר את המקרים שהגיעו אלינו.
עאידה תומא סלימאן: יש לנו עדות גם כן פה.
<רותם אילן: קודם כל, מזה כבר מספר שנים שמגיעות אלינו פניות של אזרחים בדואים שפנו מיוזמתם למשרד הפנים, ללשכה בבאר שבע, כי הם היו צריכים משהו ממשרד הפנים, כמו כל אחד מאתנו.
<רותם אילן: כשהם פנו למשרד הפנים, רוב הפעמים מוציאים פיזית את התיקים שלהם מהארכיון – אגב, לא מסתפקים בלבדוק כמו עבור כולנו במחשב האם כתוב אזרח או תושב קבע – ובודקים מה מעמדם.
<רותם אילן: לטענת משרד הפנים זה קרה בגלל - - -
בצלאל סמוטריץ': זה לא לגיטימי לדעתך עצם זה שבודקים?
בצלאל סמוטריץ': היא אומרת לך שבודקים לכולם.
<רותם אילן: אדם בא לקבל שירות, כתוב לך במחשב מה הסטטוס שלו, האם הוא אזרח או תושב, זה לא שבודקים לכולם, כל הפניות שהגיעו אלינו הן של אזרחים בדואיים.
<רותם אילן: לטענת משרד הפנים זה קורה באמת בגלל שבמקור, כשמרשם האוכלוסין הפך להיות ממוחשב, נפלה איזושהי טעות והיו אנשים שהיו אמורים להיות תושבי קבע ונרשמו כאזרחים, כלומר, משרד הפנים אומר שיש פה טעות שלו.
בצלאל סמוטריץ': יכול להיות שזה קרה, את אומרת את זה בטון מזלזל, זה דבר שיכול להיות שהוא קרה אמיתית.
<רותם אילן: לא, אני לא אומרת את זה בטון מזלזל, אני מסבירה מה התשובה של משרד הפנים, זה הטון שלי.
בצלאל סמוטריץ': בסדר, אני אומר:
בצלאל סמוטריץ': עד כאן יכול להיות שזה קרה, עכשיו השאלה היא מה עושים מכאן והלאה.
<רותם אילן: חשוב להבין, מדובר על אנשים שחיים פה עשרות שנים כאזרחים, כן, מצביעים כי הם רשומים במרשם האוכלוסין כאזרחים, נהנים מכול הזכויות של אזרח, כולל דרכון ישראלי, ואז בבת אחת הם מוצאים את עצמם פתאום – אגב, לא כי משרד הפנים פנה אליהם, כי הם פנו לקבל שירותים – מחוסרי אזרחות בעצם ואחרי כל השנים האלה הופכים למשהו מוגדר כתושבי קבע.
זאב בנימין בגין: הדרכון נשאר בתוקף?
<רותם אילן: לא, מי שהוא תושב קבע לא זכאי לדרכון ישראלי, לא.
זאב בנימין בגין: היה אדם, אמרת, שקיבל דרכון.
אחמד טיבי: לא, היא לא אמרה את זה.
בצלאל סמוטריץ': היא אמרה, בטח שהיא אמרה.
זאב בנימין בגין: היא אמרה.
<רותם אילן: לא, זה אנשים שחיו כאזרחים - - -
אחמד טיבי: חיו כאזרחים.
זאב בנימין בגין: הם קיבלו דרכון?
זאב בנימין בגין: אז אני שואל האם באותו רגע נשלל דרכונו, או נפסל דרכונו, או פג תוקף דרכונו.
זאב בנימין בגין: נשמע לי הכול מוזר קצת.
<רותם אילן: לא, כי אתה הופך לתושב קבע.
<רותם אילן: עוד פעם, דרכון ישראל זה משהו שניתן לאזרחים ישראליים.
<רותם אילן: אגב, גם הרבה פעמים לא אומרים להם במקום: עכשיו, רק שתדעו, הפכתם לתושבים, אנשים לפעמים אפילו לא יודעים שהסטטוס שלהם שונה.
<רותם אילן: יותר מזה, אני גם אומרת, יתכן שאירעה באמת טעות ברישום, באמת קשה להתחקות אחרי האופנים שנערכו בהם מפקד האוכלוסין, בטח בשלטון המנדטורי ואחר כך בשלטון הצבאי עד 67', יתכן שאירעה טעות ויתכן באמת שיש בין הפונים כאלה שהם או הוריהם, או הורי הוריהם, בעצם היו תושבים.
<רותם אילן: זה לא משנה את העובדה שעד עכשיו הם חיו בגלל טעות של משרד הפנים כאזרחים ורק כשהם באים לבקש שירותים בפועל הם נותרים מחוסרי אזרחות.
<רותם אילן: לטעמי, כאמור, אני גם מסכימה עם העמדה המשפטית של היועץ המשפטי שבפועל מדובר בשלילת אזרחות גם אם אתה משנה את הסטטוס של אדם במחשב.
<רותם אילן: ויותר מזה, אני אומרת שקודם כל מבחינתנו הפתרון הראוי, המידתי והסביר, הוא: אחד, להפסיק עם הבירורים האלה, אם אדם רשום כאזרח הבן אדם הזה כנראה אזרח אם הוא רשום עשרות שנים.
<רותם אילן: אם כבר התגלתה טעות בכל זאת אז לשר הפנים יש את היכולת להקנות אזרחות על פי סעיף 9 לחוק האזרחות – שאגב, גם אפשר להקנות אותה רטרואקטיבית מהיום שזה יקבע בתעודה, אפילו מצוין שהענקת האזרחות היא מעניינה המיוחד של המדינה, נדמה לי שלתקן טעות בת עשרות שנים של משרד הפנים, שמשרד הפנים לבדו אחראי עליה, שהופכת אנשים בעצם מאזרחים למחוסרי אזרחות, זה לחלוטין עניינה המיוחד של המדינה.
<רותם אילן: זה בקצרה.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לתת לחברי כנסת לדבר.
אורי מקלב: האם לדעתם משרד הפנים יכול להגיע לבד אל המקרים האלה בלי שהאדם מגיע אליו?
אורי מקלב: היום אנשים מגיעים ואז רק זה מתברר, האם בכלל משרד הפנים יכול להגיע לאנשים האלה לבד?
אורי מקלב: כנראה רק כשהאדם מגיע אז הוא המשרד בודק.
בצלאל סמוטריץ': אבל אמרה קודם עאידה בצדק שלא בטוח שאנחנו רוצים עכשיו להעיר את הדוב הזה ולהעצים את הבעיה.
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שאנחנו צריכים לעשות הבחנה בין שני מישורים של דיון: מישור אחד הוא מישור משפטי ופה אני רוצה לבקש כבר עכשיו – אני חושב שהיה ראוי שיהיה כאן נציג משפטי של היועץ המשפטי של המשרד – שהוועדה תקבל התייחסות מסודרת של עו"ד זמרת, איך אתם מנתחים.
בצלאל סמוטריץ': הסתכלנו קצת עכשיו ברפרוף גם בחוק מרשם אוכלוסין, כתוב שמה שכתוב בו זו רק ראיה לכאורה לתוכנו, אנחנו רוצים לקבל מכם התייחסות מה המשמעות המשפטית ואיך אתם מתמודדים עם הערה של היועץ המשפטי של הוועדה שחוק האזרחות קובע שאפילו אדם שרימה ונרשם במרשם, אחרי שלוש שנים אי אפשר כבר לבטל לו את הרישום.
בצלאל סמוטריץ': איך אתם מנתחים את המצב הזה?
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שאנחנו נמצאים פה קודם כל בשאלה משפטית עוד לפני השאלה של הפרקטיקה, איך הדבר הזה עובד.
בצלאל סמוטריץ': מה המשמעות של אדם שבמשך שנים היה רשום במרשם, איזה מרשם, אולי יש סוגים שונים של מרשמים, מה המשמעות של דבר כזה אם עכשיו מסתבר שזו טעות, האם מסתבר שהוא בכלל לא אזרח.
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שמותר לנו לקבל חוות דעת משפטית מסודרת של משרד המשפטים.
<מרים וייס: אני יכולה לענות לך לא כיועצת משפטית, אני יכולה לענות לך כמי שנוגעת בזה.
<מרים וייס: בעקרון זה לא מדויק כי אנחנו לא משנים את המעמד שלו בקובץ המרשם ללא אזרח מבלי שאנחנו עושים דיאלוג.
<מרים וייס: אנחנו מסבירים לו שהוא מופיע בטעות כאזרח ישראלי, אנחנו אומרים לו: אנחנו נאזרח אותך בהליך מזורז, מה שיהיה שונה מאחרים, אנחנו באים לקראתו בכמה דברים, אנחנו לא עושים שום פעולה במחשב, אנחנו לא מבטלים וזה לא אנשים שמחזיקים בדרכון.
בצלאל סמוטריץ': רק שניה, את ברובד השני של הדיון, אמרתי, תכף נדבר על הפרקטיקה, מה עושים אם.
בצלאל סמוטריץ': אבל יכול להיות שהתברר שמשפטית אתם טועים ושמשפטית לא צריך לאזרח מחדש מי שרשום, לא בהליך מהיר ולא בהליך עוד יותר מהיר אלא הוא פשוט אזרח.
עאידה תומא סלימאן: רק עכשיו נתת דוגמה של משפחה שהגישה בקשה להתאזרחות על סמך הטעות כאילו שנתגלה ונתנו לבן אבל לבת לא נתנו כי היא לא ענתה על הקריטריונים.
בצלאל סמוטריץ': אבל זו תוצאה הכרחית.
בצלאל סמוטריץ': עאידה, אם ההגדרה המשפטית הנכונה היא שהרישום היה בטעות אז הוא לא אזרח, אז אני חייב עכשיו ללכת לפרוצדורה של אזרוח מחדש ואז או שהוא עומד בקריטריונים או שהוא לא עומד בקריטריונים.
בצלאל סמוטריץ': אז אני אומר, קודם כל אנחנו צריכים לקבל תשובה מוסמכת משפטית מה המצב המשפטי של אדם שבמשך שנים אתם חשבתם שהוא אזרח, במחשבים הוא הופיע כאזרח, הוא חשב שהוא אזרח ועכשיו מתברר שה"חשבנו" הזה מבוסס על טעות.
בצלאל סמוטריץ': האם המשמעות, לשיטתכם, משפטית, שהוא לא אזרח וממילא צריך עכשיו לאזרח מחדש, ואז תכף נדבר פה על הפרקטיקה ועל זה אפשר להתווכח, איך נכון לנהל אירוע כזה, או שבכלל זה לא נכון, הוא אזרח, נקודה.
בצלאל סמוטריץ': ואם המדינה טעתה אז היא טעתה ואני לא צריך לאזרח אותו, לא בהליך מהיר ולא בהליך איטי.
אורי מקלב: אבל לפני הנושא המשפטי מה קורה באופן אמיתי: יכול להיות מצב שההורה הוא אזרח ישראלי והבן שלו לא יהיה אזרח?
בצלאל סמוטריץ': אורי, באת באמצע, דיברנו על זה בכל החלק הראשון של הדיון, מחילה, דיברנו על זה בכל החלק הראשון של הדיון.
אורי מקלב: אז אני שואל אם בכל זאת בפרקטיקה יש דבר כזה.
בצלאל סמוטריץ': אבל דיברנו על זה, אני לא רוצה לחזור על זה עכשיו.
אורי מקלב: לא צריך לחזור, רק לענות.
בצלאל סמוטריץ': באופן עקרוני, ילד שנולד להורים אזרחים הוא אזרח אוטומטי.
בצלאל סמוטריץ': אבל, אם מתברר שההורים, בזמן שהילד הזה נולד, חשבו שהם אזרחים והם לא באמת אזרחים זה קשור לשאלה שדיברנו עכשיו, אם אדם חשב שהוא אזרח ומתברר שהוא נרשם בטעות, אז עכשיו הוא לא אזרח ואז גם הבן שלו לא אזרח.
בצלאל סמוטריץ': זה כבר הכול השלכות של אותה נקודת שורש.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו חייבים לקבל התייחסות משפטית שלכם, אני רוצה לבקש שתעבירו בזמן – אתם כותבים פה זמנים בוועדה?
בצלאל סמוטריץ': נקצוב לכם זמן לקבל התייחסות מסודרת.
אורי מקלב: אני מקבל תלונות הפוכות, אני מקבל תלונות של אנשים שלא נולדו בארץ, לא חיים בארץ, מגיעים לארץ ואז אומרים להם: תשמע, אתה לא תוכל לחזור אם לא תוציא דרכון ישראלי מפני שההורים שלך היו וכו' ולא מוכנים לשחרר אותו מהאזרחות הישראלית.
זאב בנימין בגין: זה הפוך.
אורי מקלב: בדיוק הפוך, אנשים באים ואומרים: אני לא רוצה להוציא דרכון ישראלי, אין לי שום עניין.
עאידה תומא סלימאן: במקרה הם יהודים?
עאידה תומא סלימאן: הם לא בדואים, בטוח הם לא בדואים.
זאב בנימין בגין: אז אפשר לעשות המרה, אחד שכן רוצה ואחד שלא רוצה, נעשה החלפות ויהיה בסדר.
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת טיבי, בבקשה.
אחמד טיבי: אורי, אלה צרות של עשירים, בעצם צרות של יהודים.
אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן הציפה בעיה חשובה והיא בעיה אך ורק של בדואים, כדאי לומר את הדברים ולשים את הדברים על השולחן.
אחמד טיבי: פרקטית, חבל שלדיון כזה האיש שצריך להיות פה לא פה, יהודה זמרת, הוא האיש שצריך לענות על השאלות של עאידה.
בצלאל סמוטריץ': הערתי והוא יעביר את ההתייחסות.
אחמד טיבי: נכון, ההערה שלך במקום.
אחמד טיבי: הוא הסמכות, הוא יחליט.
בצלאל סמוטריץ': או מישהו מטעמו אבל צריך להיות נציג משרד הפנים.
אחמד טיבי: גם מישהו מטעמו לא נמצא פה.
בצלאל סמוטריץ': אני רק אומר לפרוטוקול שמנהלת הוועדה מציינת שאנחנו הזמנו, הוועדה הזמינה נציג משרד המשפטים שטען שזה לא רלוונטי.
בצלאל סמוטריץ': עאידה, אני רק אומר לך, אני לא כל כך הבנתי מהנוסח שבו הדיון נוסח שזו הסוגיה – יכול להיות שהטעות שלנו, לפני שמאשימים את משרד המשפטים – אבל ברור שאיך שהדיון נראה כאן כרגע צריך להיות כאן נציג, הוא לא כאן והם יעבירו בעזרת-השם התייחסות קרובה, אנחנו נוודא אה זה.
אחמד טיבי: המשפט הכי חשוב כאן בתשובה למקרים שהציגה עאידה זה המשפט שאמר היועץ המשפטי של הוועדה והוא ציטט את החוק: גם מי שנתן רישום כוזב אבל הוא אזרח כבר שלוש שנים, כמעט אי אפשר לבטל לו אלא אם פונים לבית משפט.
אחמד טיבי: לא מבטלים לא אלא אם בית משפט ביטל לו.
אחמד טיבי: פה ההליך הוא שלמעשה פקיד של משרד הפנים מבטל רישום של אזרחות והופך אזרח לתושב קבע.
אחמד טיבי: נגיד שהוא הצביע בבחירות, עכשיו, אחרי התיקון הזה, הוא לא יצביע בבחירות, למרות שהוא הצביע כל הזמן.
אחמד טיבי: לכן, אדוני היושב-ראש, המקרים, גם כפי שהציגה אותם רותם, זועקים לשמיים.
אחמד טיבי: מקרים כאלה לעולם במדינת ישראל לא יתרחשו, לא יקרו עם יהודים, בחיים, גם בגלל שיש חוק השבות אבל גם בגלל היחס.
אחמד טיבי: כאילו הבדואי, שהוא אזרח, צריך להוכיח את האזרחות שלו למרות שהוא גר שם 30, 40, 50, 60 שנה.
בצלאל סמוטריץ': אחמד, אני רק אומר, ההבחנה שעשית בהנחה שיהודי זכאי אוטומטית מכוח חוק השבות והוא לא צריך לעבור את כל הפרוצדורה זאת לא הבחנה טכנית.
בצלאל סמוטריץ': אם זה לא קורה ליהודים, לא בגלל שלא בודקים, אם תגיד לי שבודקים רק ערבים ויהודים לא בודקים בכלל אז זאת בעיה אבל נניח שגם יהודים בודקים, רק שיהודי, אם מסתבר שהיה רישום בטעות, אז הוא יכול לקבל לפי חוק השבות.
זאב בנימין בגין: לא, ההבחנה הנוספת, כפי שהבנתי ממך חברתי, חברת הכנסת תומא סלימאן, היא לאו דווקא בין יהודים לערבים אלא גם בין יהודים וערביים צפוניים לבין ערבים בדואים.
זאב בנימין בגין: לצורך העניין אני רק מתקן את דבריו.
בצלאל סמוטריץ': אם, עובדתית, יגידו שנניח בעשור ההוא היו תקלות ולכן שם בודקים – הרי לא בגלל שבאזור אחד יש בעיות אנחנו עכשיו נבדוק את כולם, סטטיסטית - - -
אחמד טיבי: ההבחנה הבוטה ביותר במקרים האלה היא לא בין יהודים לערביים אלא בין שני אחים, זו ההבחנה הגדולה ביותר, שאחד מקבל והשני לא, זה ישראבלוף, מה זה הדבר הזה?
בצלאל סמוטריץ': אבל יכול להיות שאחד עומד בתנאים ואחד לא?
אחמד טיבי: מה זה "אחד עומד בתנאים והשני לא"?
בצלאל סמוטריץ': יש קריטריונים.
בצלאל סמוטריץ': אם ההגדרה היא שהוא לא נחשב אזרח, ועל זה אנחנו נקבל תשובה משפטית - - -
אחמד טיבי: נראה לך סביר מה שאתה אומר?
בצלאל סמוטריץ': נקודת השורש שלנו, חבר הכנסת טיבי, היא האם משפטית בכלל צריך לחדש את תהליך האזרוח, אולי לא, כך אומר היועץ המשפטי של הוועדה.
בצלאל סמוטריץ': אני לא יודע, אנחנו נקבל תשובה מוסמכת לפחות מה דעתם, לא בטוח שהם צודקים, מותר גם ליועץ המשפטי שלהם לטעות אבל נשמע את עמדתו המשפטית של היועץ המשפטי של משרד הפנים.
בצלאל סמוטריץ': אם ההגדרה שלו תהיה שצריך לבצע את תהליך האזרוח הזה מחדש אז בהחלט יכול להיות שאדם מסוים עומד בקריטריונים ואדם אחר לא.
בצלאל סמוטריץ': אני לא מכיר, אם הקריטריונים מדברים על מקום מגורים עיקרי, שליטה בשפה העברית ועוד "איקס" קריטריונים, יכול להיות שאחד עומד ואחד לא, זה שהם אחים זה לא רלוונטי.
מסעוד גנאים: אבל שליטה בשפה העברית צריכה להיות קריטריון?
בצלאל סמוטריץ': אני לא יודע, אני לא מכיר, אתם רוצים להתייחס לקריטריונים רגע, משרד הפנים?
<ענת חכמון: להתאזרחות?
בצלאל סמוטריץ': כן, אדם שעכשיו מתאזרח, מה הקריטריונים שלו.
עאידה תומא סלימאן: כן, זה אחד הקריטריונים.
בצלאל סמוטריץ': זה נקבע בחוק, נכון?
בצלאל סמוטריץ': זו לא המצאה שלכם.
<ענת חכמון: כן אבל זו התאזרחות שהיא מזורזת, היא לא עומדת בכל התנאים, סעיף 5 זה סעיף - - -
עאידה תומא סלימאן: אלא מה?
עאידה תומא סלימאן: עומדת באיזה קריטריונים?
בצלאל סמוטריץ': בואו ניתן להם רגע להסביר.
בצלאל סמוטריץ': אתה סיימת, אחמד?
אחמד טיבי: אני רק אסיים אם רותם תגיד לנו מה סדר הגודל, כמה מקרים היא מכירה – לא שאני רוצה שמשרד הפנים יבדוק את זה.
<רותם אילן: האמת שאני גם הייתי שמחה לדעת על כמה מקרים מדובר כי כאמור אלינו מגיעות פניות של אנשים - - -
מסעוד גנאים: קשה לדעת מבלי שאנשים יפנו?
<רותם אילן: קודם כל, גם אני לא יכולה להגיד מה היקף התופעה, אני לא בטוחה שאפילו משרד הפנים כרגע יכול להגיד.
אחמד טיבי: זה עשרות?
אחמד טיבי: זה מאות?
אחמד טיבי: זה אלפים?
מסעוד גנאים: אבל משרד הפנים לא יודע אם מישהו שלקח תעודת זהות הוא תושב קבע ולא אזרח?
<רותם אילן: אני משערת שהם יכולים לדעת מי בא אליהם ופנה והיה רשום.
מסעוד גנאים: הם יכולים לדעת.
בצלאל סמוטריץ': רק שניה, רותם.
בצלאל סמוטריץ': אחמד סיימת, נכון?
בצלאל סמוטריץ': רק שניה אחת, חבר הכנסת גנאים, אני רוצה שהם יתייחסו לנקודה מה הדרישות בתהליך של אזרוח רגיל ומה הדרישות בתהליך של אזרוח מזורז ולפי איזה סעיף בחוק - - -
<מרים וייס: אותו דבר.
בצלאל סמוטריץ': לא, אמרה קודם חברתך שיש הליך מזורז שלא דורשים בו את כל הקריטריונים.
<מרים וייס: בהליך מזורז אנחנו די דוחפים קצת הצידה את אלה שפנו עוד קודם ובכך אנחנו באים לקראתם.
בצלאל סמוטריץ': אבל הקריטריונים הם אותם קריטריונים.
עאידה תומא סלימאן: אז זה עניין של זמן אבל הקריטריונים הם אותם קריטריונים.
<ענת חכמון: שפה עברית לא מחויבת.
<מרים וייס: יש דברים שאנחנו דורשים דווקא ממקומות אחרים ומהבדואים אנחנו לא, כמו ידיעת השפה העברית.
בצלאל סמוטריץ': מרים, אבל זה אתם דורשים או שהחוק מגדיר את הקריטריונים?
<מרים וייס: החוק.
<ענת חכמון: יש כמה דברים שאינם חלים בתהליך הזה.
עאידה תומא סלימאן: מהם?
<ענת חכמון: ויתור על אזרחות קודמת, שבדרך כלל כשמישהו בא להתאזרח אנחנו מבקשים לוותר על האזרחות הקודמת.
<ענת חכמון: במקרה הזה לא מבקשים שום ויתור, מבחינתנו הוא תושב ישראלי, הוא נולד בישראל, הוא נולד להורים שהם תושבים שרק לא התפקדו בשנת 52', אנחנו לא מבקשים ממנו לוותר על שום אזרחות אם יש בידו עוד אזרחות.
בצלאל סמוטריץ': זה מוגדר בחוק?
עאידה תומא סלימאן: רק הורים או שאתם הולכים יותר רחוק?
<ענת חכמון: כולם, כל תושב.
עאידה תומא סלימאן: לא, לא הבנת אותי, רק אם ההורים לא נרשמו עד 52' או גם הולכים לסבא?
<ענת חכמון: גם לסבא.
עאידה תומא סלימאן: גם לסבא.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, גם נעשתה טעות עם האבא וגם נעשתה עם - - -
<ענת חכמון: לא, אם הסבא נפקד כולם אזרחים.
בצלאל סמוטריץ': ענת, ההבחנה הזאת קיימת בחוק, המסלולים השונים של התאזרחות?
<ענת חכמון: כן, כן.
בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת שיש בחוק התייחסות.
<ענת חכמון: יש סעיפים, יש סעיף 5, יש סעיף 7, יש כל מיני סעיפים של אזרחות, בסעיף הזה אנחנו לא מבקשים ויתור על אזרחות או לא למבקשים לדעת את השפה העברית, יש אנשים מבוגרים - - -
בצלאל סמוטריץ': אז ממה יכול להיות הבדל בין שני אחים?
בצלאל סמוטריץ': נניח מי שלא גר בארץ היום?
<ענת חכמון: לא.
<ענת חכמון: יש לנו בדיקת גורמים, כמו שאתם יודעים.
בצלאל סמוטריץ': שזה פלילי.
<ענת חכמון: מניעה פלילית, שבדרך כלל זו אחת הבעיות הנפוצות - - -
בצלאל סמוטריץ': שוב, זה מוגדר בחוק.
<ענת חכמון: במקרה שאני קיבלתי זו משפחה שההורים תושבי קבע, אף פעם לא היו, גם אף אחד לא תיקן, לא כלום, מיום היוולדם פה במדינת ישראל הם לא נפקדו ב-52', נפקדו בשנת 62', תמיד היו קבע, לא שינינו להם שום דבר, לא היתה טעות במקרה שקיבלתי.
<ענת חכמון: הילדים, חלקם הגישו, קיבלו אזרחות, חלקם על פי סעיף 7 שהתחתנו עם אזרחים ישראלים, היה מקרה אחד ספציפי שהוגש ובאנו לאזרח אותו באזרוח מזורז והוא לא עמד בתנאים, בתנאים שכן רלוונטיים לאזרוח הזה.
<ענת חכמון: זה המקרה.
אחמד טיבי: האם יש מקרה כאן באולם?
אחמד טיבי: עאידה אומרת שיש מקרה באולם, יש?
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת גנאים.
<מרים וייס: דרך אגב, אני רק חייבת לענות לך, עם הנבירה בתיקים של סבים לפעמים יוצא שאנחנו טעינו, אנחנו טעינו ואנחנו מתקנים מ"לא" ל"כן".
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת בגין, רצית שאלה ואז אני רוצה לתת לחבר הכנסת גנאים שרצה לדבר.
זאב בנימין בגין: אמרת שקיבלתם פניות באגודה לזכויות האזרח, בכל זאת, כמה כאלה היו אצלך בתיקים, 10 פניות?
זאב בנימין בגין: 8 פניות?
<רותם אילן: כן, משהו כזה.
זאב בנימין בגין: האם את הפניות האלה אתם העברתם כשאילתה למשרד הפנים?
<רותם אילן: כמובן, אנחנו מטפלים בכל מקרה.
זאב בנימין בגין: אני שואל, מהן התשובות שקיבלתם לגבי המקרים המסוימים האלה?
<רותם אילן: יש לציין שזה עוד טרם עבודתי באגודה, אבל לגבי המקרים נאמר שאכן המקור זו טעות שהיתה ברישום ולכן הטעות תוקנה.
בצלאל סמוטריץ': טוב, אז אנחנו נשארים באותה שאלה משפטית מהי משמעות הטעות.
זאב בנימין בגין: חשבתי שנקבל תשובה אחרת.
בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת גנאים, בבקשה.
מסעוד גנאים: אני לא אאריך, זו באמת סוגיה מאוד חשובה, מאוד חמורה, שהציגה חברת הכנסת עאידה.
מסעוד גנאים: האמת, אני מנסה להבין אבל ככל שמתקדמים בשאלות ותשובות העניין הופך ליותר מסובך.
מסעוד גנאים: חשבתי שעניין התושבות, האזרחות, הוא מובן מאליו, אז זה לא מובן מאליו וזה מורכב מאוד.
מסעוד גנאים: גם העניין שהמקרים הם רק אצל הערבים הבדואיים, בעבר חשבתי שלהיכנס ליהדות זה קשה מאוד, אבל גם להיות אזרח זה קשה מאוד, כנראה.
בצלאל סמוטריץ': אל תקנאו בנו.
עאידה תומא סלימאן: למה, הוא לא אזרח?
בצלאל סמוטריץ': לא, הוא אמר שקשה להיכנס ליהדות, אל תקנאו בנו.
עאידה תומא סלימאן: הוא אזרח גם כן.
מסעוד גנאים: ככה אומרים, שביהדות קשה להיכנס וגם קשה לצאת, באסלאם קל להיכנס וקשה לצאת.
מסעוד גנאים: אבל גם כאזרח - - -
בצלאל סמוטריץ': אי אפשר לצאת ביהדות.
אחמד טיבי: בכל הדתות אותה בעיה.
מסעוד גנאים: לא, ביהדות זה קשה, מי שרוצה להיות יהודי זה קשה מאוד.
מסעוד גנאים: בסוף, אני חושב שזו סוגיה שחייבים לפתור אותה.
מסעוד גנאים: גם חסר לנו ההיקף של התופעה הזאת וגם, לפי דעתי, משרד הפנים חייב לתת את התשובות, כמה אנשים כאלה יש.
מסעוד גנאים: אני חושב שאם אתם בסוף עושים השוואה בין אלה שיש להם תעודת זהות שהם תושבי קבע אבל לא אזרחים – זה לא רשום במחשב?
מסעוד גנאים: זה לא מופיע אצלכם שיש כאלה והם לא אזרחים, במיוחד בדרום?
מסעוד גנאים: צריך לעזור להם מבלי בירוקרטיה, בלי בירוקרטיה שהיא קשה ומאריכה את כל התהליך.
<מרים וייס: יש לנו הכול, אנחנו רק עובדים על תיקון מרשמי שיהיה המצב האמיתי, זה הכול.
<מרים וייס: אני לא חושבת שיש הרבה כאלה.
<ענת חכמון: אני חושבת שההיקף לצד השני, ההיקף שאנחנו יותר מוצאים אנשים שהם אזרחים הוא הרבה יותר גדול מאשר ההיקף של אלה שאנחנו מוצאים אותם לא כאזרחים.
<ענת חכמון: הרי כשבן אדם בא להגיש בקשה לדרכון אנחנו באמת הולכים לסבא והסבתא, כמו שאמרת, בודקים, אם יוצא שההורים נפקדו, הסבא והסבתא – ולרוב זה קורה לנו, אני יכולה לומר לך 90% מהמקרים – יוצא שאנחנו טעינו וכולם אזרחים ואז באותו מצב אנחנו מאזרחים את כל המשפחה, מהסבא, הילדים וכולם ואז מעניקים לכולם את האזרחות וכשהם באים התיקון הזה בעצם גורף לכולם ואנחנו לא צריכים לחזור על זה בשנית.
<ענת חכמון: כמו שאני יודעת, לרוב זה לצד הזה מאשר לכיוון השלילי.
<ענת חכמון: לכיוון השלילי, אני יכולה להגיד לכם, שאני כל שבוע ביום מסוים יושבת ומאזרחת את האנשים האלה כמה שיותר מהר, בלי עיכובים, עם כל התהליך, אנחנו תוך שבוע מבקשים גם את מטא"ר זריז, עושים את זה בצורה מהירה.
<ענת חכמון: אם אפשר לתקן זה כבר עניין של החוק.
עאידה תומא סלימאן: יש לי הצעה יותר יעילה.
בצלאל סמוטריץ': רגע, חבר הכנסת בגין רצה לדבר.
זאב בנימין בגין: כן, חבר הכנסת טיבי מזדרז לדיון חשוב אחר.
זאב בנימין בגין: רציתי רק לשאול, חבר הכנסת טיבי העיר ושאל בתחילת הדיון – אני לא יודע אם זה נרשם בפרוטוקול –האם הדיון הוא של "רגבים" או של ועדת הפנים.
זאב בנימין בגין: אני רוצה לשאול עכשיו: בהנחה שהדיון הוא בראשות חבר כנסת שקשור היה ל"רגבים", האם הדיון הוא לשביעות רצון, האם יש פגם בדיון?
בצלאל סמוטריץ': תודה רבה, חבר הכנסת בגין.
עאידה תומא סלימאן: זאת סחיטה, חבר הכנסת בני בגין.
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שההערה של חבר הכנסת בגין ראויה.
זאב בנימין בגין: יש לי מחלוקות אחדות עם חבר הכנסת סמוטריץ, אני מהיחידים שהוגה את שמו כהלכה.
אחמד טיבי: אז אני אענה.