GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: היום לפי החוק הקיים, כאשר עירייה נותנת הרשאה לשימוש במקרקעין, כל עירייה שנותנת הרשאה לשימוש במקרקעין, פעולת ההרשאה הזאת איננה טעונה פעולת פיקוח כלשהי.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, העירייה יכולה לעשות אותה לפי ראות עיניה למעשה, כאשר מדובר במקרקעין שלה, ואין פיקוח של גורם כלשהו, בין אם מדובר בעירייה רגילה, ובין אם מדובר בעירייה איתנה.
<תומר רוזנר: הצעת היושב ראש, כפי שאני אציג אותה במילותיי, ואחר כך נעשה את ההקראה, נושא של הרשאה לשימוש במקרקעין בשטח שעולה על 30 דונם לתקופה העולה על 5 שנים, שייעודם של המקרקעין האלה לא שונה ב-5 השנים האחרונות, ושההרשאה לא כוללת תנאי שלפניו הייעוד של המקרקעין האלה לא ישונה בעתיד, תהיה טעונה את אישורו של שר הפנים, לאחר התייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
<תומר רוזנר: זה שונה מהנוסח שהיה בפניכם קודם, שבו היושב ראש הציע נושא של אישור של הוועדה, וגם לעסקאות מסוגים אחרים, כמו מכירה ושכירות.
דוד אמסלם: אני קיבלתי את ההערות שלכם.
דוד אמסלם: אנחנו צמצמנו את זה, הסמכות תהיה של השר.
דוד אמסלם: כמעט הורדנו את הכול, רק שיבואו לוועדה ושבעצם יציגו בפני הוועדה התייעצות עם הוועדה בנושאים הגדולים.
<לירון אדלר מינקה: בפקודת העיריות (נוסח חדש) - בסעיף 188, אחרי סעיף קטן (ב1) יבוא:
<תומר רוזנר: הנוסח שבפניכם הוא לא מעודכן, לצערי, אנחנו סיכמנו את הנוסח הזה הבוקר, אז הנוסח שמופיע בפניכם הוא לא הנוסח הנכון, ולא הספקנו עוד להדפיס אותו.
<תומר רוזנר: לירון תקריא אותו.
<לירון אדלר מינקה: (ב2) "על אף האמור בסעיפים קטנים ב ו-ב(1) הרשאת שימוש במקרקעין לתקופה העולה על 5 שנים טעונת אישור השר אם שטח המקרקעין עולה על 30 דונם ייעודם של המקרקעין לפי התכנית החלה עליהם לא שונה ב-5 השנים שקדמו למועד ההרשאה, והעסקה לא הותנתה בתנאי לפיו ייעוד המקרקעין והשימוש המותר בהן לפי התכנית החלה עליהם לא ישונה.
<לירון אדלר מינקה: אישור השר לא יינתן אלא לאחר התייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת לעניין זה תכנית כהגדרתה בחוק התכנון והבנייה תשכ"ה-1965".
דוד אמסלם: הערות?
<רון אלמוג: מכיוון שזאת הפעם הראשונה שאנחנו שומעים על הנוסח הזה, אז אנחנו מבקשים אולי בהמשך להעיר הערות כדי לבדוק.
דוד אמסלם: אין בעיה, קיבלת.
דוד אמסלם: אני קיבלתי את כל ההערות שלכם במלואם.
<אריאל צבי: מה המשמעות של התייעצות עם ועדה של הכנסת?
<תומר רוזנר: יבדוק אדוני בחקיקה התייעצויות, יש רבות כאלה.
<תומר רוזנר: אדוני מכיר את סעיף 52 לחוק ההגבלים העסקיים במקרה?
דוד אמסלם: דרך אגב, אני הבנתי מתומר, השר לא חייב לקבל את ההמלצה של הוועדה.
דוד אמסלם: בנוסח הקודם רצינו שזה יבוא כאילו אישור הוועדה.
דוד אמסלם: כאן, מה שנקרא, זה מין סוג של דיווח כזה.
דוד אמסלם: אתם מתייעצים אתנו, קיבלתם, אנחנו ייעצנו לכם, תרצו תשתמשו, לא תרצו לא תשתמשו.
<אריאל צבי: עוד שאלה לגבי עיריות איתנות, זה אמור לחול גם לגבי עיריות איתנות?
דוד אמסלם: כן, ודאי.
דוד אמסלם: דרך אגב, אנחנו חושבים ששר הפנים הוא צריך להיות עם הסמכות הזאת.
<אריאל צבי: אני לא הקשבתי לנוסח שהקראתם, כי בנוסח שיש לפנינו מצד אחד כתוב בלי לגרוע, ומצד שני - -
דוד אמסלם: תשב אתו לאחר מכן.
דוד אמסלם: אבל העיקרון ברור.
דוד אמסלם: אני לקחתי את כל מה שאמרתם בדיוק ושינינו את זה.
<תומר רוזנר: הנושא הבא שאנחנו דנים בו – הוא הנושא המרכזי של סעיף 3 להצעת החוק שעניינו הסכמי פיתוח.
<תומר רוזנר: כפי שאתם זוכרים, בגדול, מדובר בהסדר שנועד לאפשר לרשויות מקומיות להתקשר בפטור ממכרז בהסכם פיתוח עם יזם.
<תומר רוזנר: התיקון נדון בהרחבה באחת הישיבות הקודמות, וכפי שאתם רואים נעשו תיקונים שכבר נדונו, אנחנו רוצים להפנות את תשומת הלב לתיקונים נוספים שמסומנים בצהוב בעמוד 3, בנושא של האומדנים שקשורים לאיך מבצעים את האומדן של העיסקה - - - ההצעה בעצם כפי שהייתה היא אומדן של העבודות, אומדן של העלויות הפיתוח ואומדן של ההיטלים שחלים, כאשר השאלה הייתה בישיבה הקודמת האם אפשר להסתכל גם על עיריות אחרות, או גם על עבודות שנעשות עבור העירייה באמצעות חברה כלכלית, או באמצעות גורם אחר.
<תומר רוזנר: הנוסח שמובא כאן בא לשקף בעצם את ההערות שנשמעו במהלך הדיון בוועדה, כך שהתאפשר גם לקחת כאומדן עם עבודות שבוצעו עבור העירייה, לאו דווקא במישרין על-ידי העירייה.
<גלעד קרן: "האומדנים האמורים בפסקאות משנה א ו-ב יתבססו, בין השאר וככל הניתן, על מכרזים לעבודות מאותו סוג שנערכו על ידי העיריה או על ידי עיריות בעלות מאפיינים דומים או עבורן, או שניתן לגביהם אישור לפי סעיף 9 לחוק הרשויות המקומיות (מכרזים משותפים), התשל"ב-1972, והכל אם תוצאותיהם פורסמו בשמונה-עשר החודשים שקדמו לעריכת האומדנים".
<רון אלמוג: הסעיף הקודם שאמנם לא הוקרא, הסעיף שמדבר על זה שהתמורה תהיה זהה לאומדנים.
דוד אמסלם: זה אתם, זה לפי הבקשה שלכם.
<רון אלמוג: אבל השימוש במילה זהה.
<רון אלמוג: בדיון דיברנו על השימוש במילה זהה, יחד עם האומדנים לדעתנו קצת בעייתי.
דוד אמסלם: מה אתה רוצה - - -
<רון אלמוג: תהיה או לא תחרוג.
<רון אלמוג: או שתהיה התמורה המקובלת, או לא תחרוג מהתמורה המקובלת.
<תומר רוזנר: אנחנו חשבנו להשתמש במילה "תהיה" – יכולה להתפרש למספר מובנים, פרשנות הפוכה של הסעיף שאומרת שמה שנקבע בזה הוא המחיר המקובל, לכן השימוש במונח תהיה לא מוצלח במקרה הזה.
<תומר רוזנר: לגבי לא תחרוג, זה זהה, עד כמה שאני יודע.
<גלעד קרן: האומדן הוא מספר.
<אלדר דוכן: תומר, זה לא אותו דבר.
<אלדר דוכן: לא תחרוג וזהה זה לא אותו דבר.
<אלדר דוכן: כי יש מתחם באומדן, זה לא זהה, זה לא על השקל, זה לא תחרוג.
<אלדר דוכן: אף אחד לא יכול להגיד בדיוק להצביע על הנקודה זה מאה שקל, האומדן הוא בין 80 ל-110.
<אלדר דוכן: זה הערה שלו, אני מבין אותה.
<תומר רוזנר: אני מבין את ההערה.
<תומר רוזנר: הנקודה היא נכונה מצד אחד.
<תומר רוזנר: מצד שני, המלה לא תחרוג, אנחנו יודעים היא גם לא טובה, כי לוועדת מכרזים יש שיקול דעת מתי החריגה היא סבירה, מתי החריגה איננה סבירה.
<תומר רוזנר: לכן הבקשה הייתה לכתוב לא יעלה ולא יפחת, זה זהה.
<תומר רוזנר: אם יש להציע הצעה יותר טובה, אנחנו נשמח.
<תומר רוזנר: אבל הכוונה ברורה, אני מניח.
דוד אמסלם: אין אידיאולוגיה בעניין.
<תומר רוזנר: כשתהיה לכם הצעה יותר טובה מבחינת הנוסח - - הנושא הבא – הגדרה באותו עמוד, עמוד 4 ו-5 – הגדרה של מחזיק בזכויות.
<תומר רוזנר: עלתה כאן ההערה לאפשר למי שמבצע בתוך המגרש שלו להשלים עבודות.
<תומר רוזנר: שנית, היה צריך להבהיר את העניין של מיהו בעל הזכויות ואיזה זכויות יש לו.
<תומר רוזנר: נושא שלישי שעדיין נשאר לא ברור, ואנחנו מבקשים להבהיר אותו – הנושא של בעלי הסכמי פיתוח.
<תומר רוזנר: אנחנו מקווים שבנוסח שהבאנו בפניכם מובהרות הנקודות הבאות.
<תומר רוזנר: שמדובר באדם שיש לו זיקה קניינית למקרקעין בין אם הוא בעלים, בין אם הוא חוכר, בין אם יש לו הסכם פיתוח שמאפשר לו ליהנות מפירות המקרקעין.
<תומר רוזנר: מדובר באדם או קבוצת אנשים שיש להם יחד יותר במגרשים שמאפשרות את עבודות הפיתוח באותם מגרשים.
<תומר רוזנר: זה בעצם מה שהוועדה ביקשה, אנחנו מקווים שהנוסח שיוקרא משקף את הדברים האלה.
<גלעד קרן: הגדרה של "מחזיק בזכויות" – "מחזיק בזכויות לגבי שטח מגרשים מי שהוא אחד מאלה: בעל הקרקע, החוכר לדורות בה או מי שזכאי להירשם כבעלים או חוכר לדורות כאמור.
<גלעד קרן: (2) מי שהתקשר עם אדם כאמור בפסקה (1) בחוזה שמטרתו פיתוח הקרקע ובניית מבנים בה, ואשר הוא זכאי מכוחו להפיק הכנסה מהקרקע או ליהנות מפירותיה של הקרקע כבעלים".
<גלעד קרן: "יזם" – "מי שמחזיק לבדו בזכויות לגבי מחצית או יותר משטח המגרשים הכלולים בתכנית לפיתוח, המאפשרות לו לבצע בהם את עבודות הפיתוח או מי שמחזיקים בזכויות כאמור לגבי מגרשים שסך שטחם הוא מחצית או יותר משטח המגרשים הכלולים בתכנית לפיתוח, שהתקשרו ביניהם בהסכם בכתב לעניין כריתת הסכם פיתוח אחד עם העירייה".
דוד אמסלם: סיימנו את הנושא של הסכמי פיתוח.
<צחי דוד: לי יש הערה אחת בכל זאת.
<צחי דוד: בסעיף של אישור הוועדה, רשום שאישור הוועדה המקצועית צריך להיות פה אחד.
<צחי דוד: אני חושב שזה קצת קשה מדיי פה אחד, אני חושב שברוב קולות זה לגמרי מספיק.
דוד אמסלם: ברשויות מה שהמנכ"ל אומר בסוף כולם עושים, אחרת זה נשאר פה אחד, הוא דואג לזה.
דוד אמסלם: .. אין לי אידיאולוגיה בעניין, מקבל את ההערה שלך.
דוד אמסלם: "רוב חבריה" – אין בעיה.
<חיים ביבס: היום חובת דיווח למועצה, לא אישור מליאת המועצה, אחרת בסופו של דבר הופכים את זה לפוליטי עוד פעם, ממקצועי לפוליטי, זה לא נכון.
יעל גרמן: אבל זה הרעיון.
יעל גרמן: אתה רוצה להשאיר את זה בידי אנשים מקצועיים?
<חיים ביבס: ועדת מכרזים צריך היה לקבל את ההחלטה, אין לי בעיה על המועצה, נדווח.
<תומר רוזנר: אין פה ועדת מכרזים.
דוד אמסלם: בדרך כלל אתה מביא את זה לאישור המועצה, פה אתה מביא את כל החלטות ועדות הכספים - -
<חיים ביבס: ועדת כספים זה מה שהוחרג.
<חיים ביבס: ועדת מכרזים – אתם מערבבים שני דברים שאחר כך בסופו של דבר - - -
דוד אמסלם: כשאתה פותח את ישיבת המועצה, אתה מתחיל להביא את כל ועדות כספים, ועדת זה – מי בעד, מי נגד, נגמר.
<חיים ביבס: נחלק את זה לשניים.
<חיים ביבס: קודם כל ברשויות הרגילות - אתה רגיל לירושלים, אני לא יודע איך זה עובד שם, אצלנו בדרך כלל זה עובד בצורה מסודרת.
<חיים ביבס: זה אומר ועדת כספים מביאים את הסעיפים לאישור.
<חיים ביבס: מכרזים זה דיווח בלבד, זה לא אישור המועצה, אלא אם כן, זה שינוי בתוך המכרז.
יעל גרמן: אני מכירה את זה.
יעל גרמן: אבל ועדת מכרזים זו בדיוק הדוגמה הלא נכונה, כי בוועדת מכרזים נמצאים נציגי ציבור, וישנם גם נציגי אופוזיציה, וזה מה שאני ביקשתי.
יעל גרמן: אני ביקשתי שבוועדה הזאת ייכנסו נציגי ציבור ואופוזיציה, ושתהיה עין ציבורית.
יעל גרמן: אמרו לי לא, זאת רק ועדה מקצועית.
<חיים ביבס: לא ועדת - - -
יעל גרמן: ועדה מקצועית, חיים, אין שם בכלל - - -
יעל גרמן: ולכן זה צריך לבוא לדרג ציבורי.
יעל גרמן: אם רוצים להרחיב את הוועדה ולהכניס בה נציגי ציבור - - -
<חיים ביבס: למה אתם צריכים להקים ועדת מכרזים?
<תומר רוזנר: זה הצעת הממשלה.
<תומר רוזנר: אנחנו נשמח שזה יבוא לוועדת מכרזים.
<חיים ביבס: תומר, עוד ועדה זה מסרבל.
<חיים ביבס: למה צריך עוד ועדה על עוד ועדה – ועדת פטור ייעודית, זה לא ועדת מכרזים.
<חיים ביבס: תקראו לזה בשם שלו, אתם מערבבים פה מונחים.
דוד אמסלם: תאמין לי חיים, עד שלא ערבבת אותנו, לא ערבבנו כלום.
דוד אמסלם: .. הכול היה בסדר.
<תומר רוזנר: אדוני יושב ראש המרכז השלטון המקומי בישראל, הממשלה אכן לא דקא פורתא, וקראה לוועדה הזאת ועדת מכרזים, ולכן נוצר אצל אדוני בלבול.
<תומר רוזנר: אכן, קלענו לדעתו של אדוני, שינינו את השם שלה לוועדה מקצועית.
דוד ביטן: לא, גם ועדה מקצועית לא.
דוד ביטן: בוועדת תמיכות עשו ועדה מקצועית, מאותו רגע ועדת תמיכות לא קיימת.
דוד ביטן: אל תכניסו בדלת האחורית שום ועדה, יהיה ועדת מכרזים, ועדת מכרזים - - -
דוד אמסלם: פה אתה לא רוצה להעביר את זה לוועדת מכרזים.
דוד ביטן: לא, ועדת מכרזים צריכה לתת את הפטור, מה זאת אומרת?
דוד ביטן: ועדת מכרזים גם יכולה לתת פטור, לא חייבים שהמנכ"ל יישב עם היועץ המשפטי - - - הם רוצים להכניס בדלת האחורית, אתה נותן להם להכניס לדלת - - -
<תומר רוזנר: אתה רוצה ועדה לבחינת פטור?
דוד ביטן: יש ועדה מכרזים היא יכולה - - - פטור והכול, לא צריכים ועדה מקצועית.
דוד ביטן: יש ועדה מקצועית וועדה ציבורית, הוועדה המקצועית קובעת הכול, ועדה ציבורית - - תביאו את זה לאישור מועצת עיר.
דוד אמסלם: דוד, אני רוצה להתקדם.
דוד ביטן: אבל זה מה שאתם רוצים לעשות לגבי ועדת מכרזים כבר 20 שנה.
דוד אמסלם: לא קשור לוועדת מכרזים.
דוד ביטן: לא צריכים לתת - - - בדלת האחורית בשום מקרה - זה עניין עקרוני.
דוד ביטן: ועדת מכרזים יכולה גם לאשר פטור ממכרז.
דוד ביטן: המנכ"ל בא מייעץ להם, הגזבר מייעץ, כולם מייעצים להם, זה הכול.
<תומר רוזנר: היושב ראש הפנה את תשומת ליבי, אני חוזר לפיסקה 1.
<תומר רוזנר: לצערי הרב, זה סוכם רק הבוקר.
<תומר רוזנר: אני חוזר שהדברים יהיו ברורים.
<תומר רוזנר: בסעיף 118 – הנושא של הרשאה לשימוש במקרקעין.
<תומר רוזנר: אמרנו שאם מדובר בשטח של יותר מ-30 דונמים שההרשאה היא ליותר מ-5 שנים, שהשטח לא שונה ייעודו, ופה השינוי ל-3 שנים שקדמו למועד ההרשאה ולא כמו שאמרתי קודם.
<תומר רוזנר: ואין בהסכם ההרשאה תנאי שלפיו ייעוד המקרקעין זה לא ישונה, אז צריך שתהיה אישור השר לאחר התייעצות עם ועדת הפנים של הכנסת.
<רון אלמוג: אנחנו מבקשים להביא את עמדת השר בפני הוועדה.
דוד אמסלם: לקחנו את העצות שלכם, זה מה שעשינו.
<רון אלמוג: אנחנו התנגדנו לנוסח הקודם, אבל אני אומר, אנחנו מבקשים להביא בפני השר - - -
דוד אמסלם: אין בעיה, הביאו בפנינו.
<תומר רוזנר: אנחנו עוברים עכשיו לנושא הבא בסעיף 5 – עניינו ועדה מיוחדת שמוקמת בנושא הזה של יישובי מיעוטים.
<תומר רוזנר: היה דיון כאן בנושא של הרכב הוועדה.
<תומר רוזנר: אחזור בקצרה לטובת חברי הכנסת.
<תומר רוזנר: מדובר בוועדת תכנון מיוחדת שנועדה להסדיר תכניות נקודתיות למגזר המיעוטים כדי להכשיר בנייה קיימת שנעשתה שלא כדין, או כן כדין, אך לא בהתאם לתוכניות החלות, בעיקר כדי להתגבר על הפער 4 שנים שהיה בתכנון היישובים האלה.
<תומר רוזנר: בעצם להסדיר תכנונית את הבנייה הקיימת בהם בצורה מסודרת.
<תומר רוזנר: הנושא שאנחנו מביאים בפניכם הוא הנושא של הרכב הוועדה התכנונית הזו שבה חלו שינויים מההצעה הממשלתית.
<גלעד קרן: סעיף ב(1) לגבי יושב ראש ועדה המחוזית בהתאם לבקשת הממשלה אנחנו מוסיפים או ממלא מקומו או מי שהיושב ראש מינה מקרב חברי הוועדה המחוזית, והוא יהיה היושב ראש, זה מתאים לסעיפים אחרים שקיימים בחוק היום.
<גלעד קרן: בעמוד 12 – סעיף קטן (ה)1 בהתאם להערות שנשמעו בדיון.
<גלעד קרן: (ה)1 "לדיוני ועדת משנה ליישובי מיעוטים יוזמן ראש הרשות המקומית שתכנית מסוימת ביישוב מיעוטים מתייחסת למרחב התכנון שלה".
<תומר רוזנר: בעצם, מה שביקשה הוועדה שתהיה נציגות לא כחלק מהוועדה אלא כמשקיף, או כמוזמן של ראש הרשות המקומית שהתכנית חלה בתחומו, אנחנו ניסחנו את זה כאן כדי שזה יבוא לידי ביטוי.
<אפרת דון-יחיא: יש לנו עוד כמה הערות לגבי ההגדרה של תכנית להסדרת רישום ביישוב מיעוטים.
<אפרת דון-יחיא: רצינו הבהרה מדוע הוועדה הציעה את המלים "ואת אלה בלבד".
<אפרת דון-יחיא: רוצים לוודא כשאנחנו נעשה את התכניות האלה שיאפשרו את הרישום, על הדרך, יכול להיות שהם ישנו את הייעוד, ואנחנו לא רוצים שזה התפרש מחר באופן נפרד.
<תומר רוזנר: ההסדר הזה של תכניות לצרכי רישום, הוא הסדר שדומה להסדר שמופיע בסעיף שקיים היום בחוק, שהוא סעיף 11(א)1 שעניינו תכניות לצרכי רישום, זאת המטרה גם כאן.
<תומר רוזנר: גם שם נאמרו הדברים האלה בצורה ברורה שמדובר בדברים האלה בלבד.
<כרמית יוליס: אנחנו רק נבהיר בעניין הזה, שמשמעות התיבה של הדרושות כדי לאפשר רישום בפנקסי המקרקעין, לעתים קרובות יוצא שאותה ועדת משנה בוועדה המחוזית נדרשת גם לשינויי ייעוד שהם מינוריים מעצם טיבם, והם נועדים כדי לאפשר את הרישום.
<כרמית יוליס: רק שזה יהיה ברור שזה עדיין נכנס בגדרי התכנית הזאת, והכול במטרה לאפשר את הרישום.
<תומר רוזנר: אם אתם עושים את זה גם היום בתכניות של - - - ציבוריים, אז אין בעיה, זה אותו נוסח.
<כרמית יוליס: הערה נוספת שלנו נוגעת לתכנית נקודתית ביישוב מיעוטים.
<כרמית יוליס: הסייפא שהוועדה מבקשת להכניס, אנחנו מוצאים שהיא מעוררת אצלנו קושי.
<כרמית יוליס: אני אסביר על מה מדובר.
<כרמית יוליס: תכנית נקודתית ביישוב מיעוטים, מדובר על תכנית שכוללת עד 50 יחידות דיור.
<כרמית יוליס: אני מסבירה.
<כרמית יוליס: ההגדרה על תכנית נקודתית ביישוב מיעוטים מכוונת לתכניות שהן כוללות הוראות מפורטות שאפשר יהיה לממש את זה באמצעות היתרים, וזו תכנית שהיא כוללת לא יותר מ-50 יחידות דיור.
<כרמית יוליס: אנחנו רצינו לקדם תכניות מהסוג הזה שיהיה להם את המסלול הירוק שלהם באותה ועדת משנה שמוקמת במחוזות האמורים.
<כרמית יוליס: הוועדה מבקשת להוסיף שרוב יחידות הדיור באותן תכניות הן כבר בנויות בפועל במועד הגשת התכנית.
דוד אמסלם: אבל מה המטרה של כל זה הרי היה?
דוד אמסלם: ממה נולד העניין?
דוד אמסלם: אני בדיונים פה לא מוכן ללכת אחורה.
דוד אמסלם: אני נמצא פה בחדר הזה על החוקים האלה כבר שעות על גבי שעות, אתם מתחלפים, אני יושב.
דוד אמסלם: אז אני מבקש לא הולכים אחורה.
דוד אמסלם: אנחנו דנו כאן כמה שעות על הנושא הזה.
דוד אמסלם: אני רוצה לחדד את הרעיון ממה הוא בא.
דוד אמסלם: בא גם מינהל התכנון והסביר, יש ביישובים הלא יהודיים - בזמנו הייתה בנייה בלתי חוקית בגלל שלא היו מספיק תב"עות וכו', אז האנשים היו צריכים לחיות במשהו, אז בנו.
דוד אמסלם: בנו בשטחים ירוקים, בנו פה, בנו שם.
דוד אמסלם: דרך אגב, קרקעות פרטיות, לא קרקעות מדינה לרוב, אבל לא הוסדר.
דוד אמסלם: אנחנו באנו אחרי 30 שנה, אז צריך להסדיר את הנושא, אי אפשר לטמון את הראש בקרקע, ולהגיד, אין בעיה.
דוד אמסלם: אמרנו, ובא מינהל התכנון, אני ישבתי איתם שתי פגישות, הם אמרו לי, תשמע, אנחנו רוצים להסדיר, אמרתי טוב.
דוד אמסלם: אבל בהסדרה, אני תמיד אומר, כאתה מסדיר מצב קיים, אז אתה מסדיר את המצב, ואתה אומר, רבותיי, מכאן ולהבא אם תהיה בעיה אז אני אאכוף מהר.
דוד אמסלם: זה בעצם המקל והגזר שיצאנו כאן.
דוד אמסלם: אז כמובן שבמסגרת הזו, גם מינהל התכנון מבין שהוא גם מביא גידול טבעי של האוכלוסייה באותם יישובים, והוא כבר מכשיר עוד שטחים וכו'.
דוד אמסלם: הוא לא בא ואומר, בוא נסדיר את זה, ובשנה הבאה נגיע לאותו מצב, כי אין להם עוד פעם איפה לבנות, זה ברור.
דוד אמסלם: אנחנו רוצים להביא את היישובים הערביים בדיוק כמו היישובים היהודיים, אין סיבה שלא.
<כרמית יוליס: אדוני, אני לחלוטין לא חולקת עליך, זה בדיוק המטרה של הצעת החוק שמונחת בפניך.
<כרמית יוליס: אבל הסייפא הזאת שמבקשים להוסיף היא מעוררת עבורנו קושי משמעותי ואסביר למה.
<כרמית יוליס: הרעיון של לאפשר הליך של תכנית נקודתית ביישוב מיעוטים הוא כמובן יכלול בתוכו, כך יש להניח, גם יחידות דיור שהן ממילא בנויות וכל המטרה היא להכשיר אותן.
<תומר רוזנר: למה יש להניח?
<תומר רוזנר: על סמך מה?
<תומר רוזנר: מה יסוד ההנחה?
<כרמית יוליס: מה יסוד ההנחה?
<כרמית יוליס: - התכלית כל החקיקה.
<תומר רוזנר: היא רוצה רק בנייה חדשה.
<תומר רוזנר: תכנית חדשה לגמרי.
<כרמית יוליס: רק להשלים את הטיעון.
<כרמית יוליס: יש הנחיית יועץ משפטי לממשלה שפועלים לפיה, והיא נוגעת לשיקול של אי עידוד עבריינות בנייה כשהם מאשרים תכנית מכשירה.
<כרמית יוליס: אנחנו מאוד עומדים על זה שמוסדות התכנון יאשרו תכניות, הגם שהן תכניות מכשירות, וכולנו מודעים להליך הזה, ובמידה מסוימת אנחנו גם מבינים את הצורך ומעודדים אותו, אבל הכול בסוג של שיקול דעת ובאיזון אינטרסים.
<כרמית יוליס: מאוד יכול להיות סיטואציות שהשיקול של עבריינות בנייה, יביא למצב שיש מבנים מסוימים שאתה לא תכליל בגדר התכנית.
<כרמית יוליס: הגם, שכל מטרת התכנית היא להכשיר מבנים שנבנים שלא כדין.
<כרמית יוליס: ועל הרקע הזה, כשחוק ראשי אומר שרוב יחידות הדיור יהיו צריכות להיות בנויות בפועל, יש פה איזושהי התווייה של שיקול הדעת של פשוט לסמן את המבנים שהם ממילא בנויים, ולהכניס אותם לגדרי התכנית.
<כרמית יוליס: אנחנו מבקשים שיבטל שיקול דעת בדבר הזה, ושהחוק הראשי לא יביע עמדה בשלה איזה מבנים להכניס ואיזה לא.
<כרמית יוליס: מובן לכולם, לכל מי שיושב פה, וגם לוועדות המחוזיות, אני בטוחה שזה מובן להם, שכל מטרת דוח 120 ימים, ובפרט תיקוני החקיקה בהיבטים של תכנון ובנייה, כל המטרה שלהם זה לסייע גם בהיבטים האלה.
<כרמית יוליס: אני לא חושבת שחוק ראשי במדינת ישראל צריך לומר בשחור על גבי לבן, שכל המטרה של הוועדה הזאת זה לחפש את המבנים שממילא בנויים, ולהכשיר בהם תכניות מכשירות.
<כרמית יוליס: יש עוד שיקולים שצריכים להילקח בחשבון, ושיקול הדעת הזה צריך להיוותר בידי מוסד התכנון.
<כרמית יוליס: זה דברים שאנחנו בוקר וערב - - -
תמר זנדברג: בואי ואתאר לך משל.
תמר זנדברג: אנחנו קמנו היום בבוקר וראינו שחוק הותמ"ל, שעבדנו עליו כאן בוועדה, ודאגנו שייכנס בדיור בר-השגה, לא קורה, ועכשיו יש גם ניסיון לתקן את החוק בהתאם לזה שהממשלה לא מקיימת אותו.
תמר זנדברג: תסלחי לי שאנחנו מבקשים לגבות את הייעוץ המשפטי של הוועדה.
תמר זנדברג: אנחנו בקדנציה הקודמת ישבנו כאן, ואחד ההישגים שלנו היה להכניס דיור בר-השגה סטאטורי בחוק, בותמ"ל.
תמר זנדברג: עכשיו הממשלה לא מקיימת אותו, ורוצים לתקן את החוק בהתאם לעבריינות.
תמר זנדברג: אז אנחנו רוצים לפחות שיהיה כתוב בחוק, ולא שנחזור לדברי הימים של הוועדה, והיה כתוב למה הוועדה התכוונה.
<צחי דוד: אני רוצה להוסיף על הדברים של כרמית עוד נדבך שכן הדגשנו אותו גם בדיון הראשון.
<צחי דוד: בסוף אנחנו נקיים פה ועדות משנה, ואנחנו נותנים להם אמצעים וכלים – אנחנו מדברים על שלושה מחוזות, שניים מהם מרכז.
<צחי דוד: שתיים מהוועדות זה הוועדות המחוזיות הכי עמוסות שיש לנו – צפון ומרכז.
<צחי דוד: הרבה מאוד מהתכניות שהם עוסקות בהן זה תכניות נקודתיות, של עשרות יחידות דיור שפוגעות בשטף העבודה השוטף במליאת הוועדה.
<צחי דוד: מעבר לכל מה שכרמית אמרה, שאני כמובן מסכים איתו, גם מבחינתנו, הקמנו ועדה, נתנו לה אמצעים, נתנו לה כלים, ועדת המשנה, אז לתת לה את האפשרות לדון גם בתכניות חדשות, גם - - -
דוד אמסלם: אז בוא נבטל את הועדות המחוזיות הרגילות?
<צחי דוד: זה ועדת משנה של המחוזי, זה לא לבטל אותן.
<תומר רוזנר: שיעשו שכונות חדשות ביישובים היהודיים.
<צחי דוד: אנחנו אומרים, אגב התהליך הזה, אנחנו חושבים שנכון יהיה כחלק מההסדר הכולל, כחלק מהרצון להגדיל את הצעת הדיור במגזר - - -
דוד אמסלם: שמעתי את ההערה, מבחינתנו, אני לא חושב שהיא נכונה, במובן זה, שאם יש לך ועדה מחוזית, ויש לה סמכויות – אחלה.
דוד אמסלם: כשאתה מקים ועדת משנה לאיזושהי פתרון שהיא בעיה מקומית מאוד נקודתית, אחרת, קח את הנקודתית הזאת, ותהפוך אותה לוועדה מחוזית.
דוד אמסלם: עכשיו לבוא ולתת עליה עוד נושאים.
דוד אמסלם: למה, דרך אגב, ביישוב יהודי זה לא כך, מה הבעיה?
דוד אמסלם: לכן אני אומר, אל תתפזרו, חבר'ה.
<עידית בן בסט: אני רוצה להוסיף לדבריו של תומר, אנחנו מקימים ועדה ייעודית.
<עידית בן בסט: ייחודית שמכירה ומתמקצעת במגזר הערבי, אז אנחנו לא רוצים להגדיל את הכלים שלה, אנחנו רוצים לאפשר לה גם נכון להכשיר מבנים קיימים, אבל זה שיקול דעת תכנוני.
<עידית בן בסט: היא יכולה גם לקדם דיי תכניות לא כוללות רק מבנים קיימים, כוללות גם וגם - - -
<גלעד קרן: - - - מגרשים - - -
<כרמית יוליס: תדמיינו לעצמכם מצב שתכנית רוצה לחול על 50 יחידות דיור.
<כרמית יוליס: עכשיו החוק יגיד לה, לפחות למעלה מ-25 מיחידות הדיור צריכות להיות קיימות – לאיזה תוצר זה יביא?
<כרמית יוליס: זה יביא לתוצר שאתה מחפש מבנים קיימים רק כדי להכשיר אותם – איפה שיקול הדעת פה?
<כרמית יוליס: מה אנחנו אומרים על מי שהיה פרייר, וכן מילא אחר הוראות החוק?
תמר זנדברג: את עובדת הפוך מהרעיון.
דוד אמסלם: גם אם זה בנפשכם, לא צריך לצעוק.
דוד אמסלם: אני רוצה להתקדם עם הסיפור הזה.
דוד אמסלם: אם אתם רוצים, אחרי זה תבואו ודברו עם תומר על הנושא הזה.
דוד אמסלם: אני ברמה הבסיסית חושב שזה לא נכון.
דוד אמסלם: אנחנו יכולים לתת לכל ועדה לדון בכל נושא, הכול.
דוד אמסלם: אני יכול להקים את אותה ועדת משנה, לתת לה סמכויות תחבורה, לתת לה סמכויות לאכיפה של רישוי עסקים – הכול היא כדי לפתור עוד בעיות – בשביל מה?
דוד אמסלם: ובשביל מה?
דוד אמסלם: מדינת ישראל הקימה ועדות מחוזיות, יצרה פרוצדורה, לא נכנס אליה.
דוד אמסלם: כרגע באתם בטענה שהיא נקודתית, שביישובים במגזר הערבי בעיקר, היה שם בנייה בלתי חוקית שרוצים להפשיר אותה ואנחנו מתחברים לזה, בסדר.
<כרמית יוליס: גם אנחנו.
עבדאללה אבו מערוף: סליחה, אני מתפרץ, אני מחכה בסבלנות, אתם לא רוצים להכשיר אותה.
עבדאללה אבו מערוף: עם כל הכבוד, סליחה, אדוני היושב ראש, אני מאוד מצטער שאני מתפרץ, אבל באמת, אני לא יכול לסבול.
עבדאללה אבו מערוף: אמרת שידברו עם תומר, אני גם אדבר עם תומר בנוכחותכם.
עבדאללה אבו מערוף: הגישה שלכם, של משרד המשפטים, היא באה לשים ספין, ולתקוע – כל מה שצריך לעשות, כל ההבנות, כל מה שצוות 120, אנחנו רוצים צעד קדימה, כפי שדיבר יושב ראש ועדת הפנים, ואנחנו רוצים צעדים קדימה.
עבדאללה אבו מערוף: אז עם כל הכבוד למשרד המשפטים, זה צעד לא הוגן, זה צעד אכזרי, לא נכון ולא צודק.
עבדאללה אבו מערוף: לכן, בבקשה, אני מתנגד לכל מילה שאמרת.
עבדאללה אבו מערוף: אני מבקש מיושב ראש ועדת הפנים, שהדברים ימשיכו איך שהם, למרות כל ההשגות שלי, אני קיבלתי את זה, ואני מקבל את זה.
עבדאללה אבו מערוף: כל הכבוד לכם משרד המשפטים, כל הכבוד.
עבדאללה אבו מערוף: - - - שהוא תוקע את כל התוכניות.
עבדאללה אבו מערוף: מספיק עם ההערות האכזריות הגזעניות.
עבדאללה אבו מערוף: אני מאוד מצטער.
יעל גרמן: אני גם חושבת שזה בניגוד - - -
דוד אמסלם: חברת הכנסת זנדברג, שתי משפטים קדימה.
דוד אמסלם: אני רוצה להתקדם קדימה.
דוד אמסלם: בעיקרון, אנחנו רוצים באמת להתקדם.
דוד אמסלם: אנחנו שמענו אותם, ובואו נתקדם.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו הלכנו - - - אז בבקשה, תתאזרו בהגינות.
יעל גרמן: אני רוצה לומר לכם, שאני בכלל גם לא מבינה את ההיגיון.
יעל גרמן: אתם צריכים להיות מרוצים מזה.
יעל גרמן: במינהל התכנון מאוד לא אוהבים תכניות נקודתיות, ובצדק.
יעל גרמן: אז פה באים ואומרים, שיש כאן תכנית נקודתית, עם מטרה מאוד מסוימת, להכשיר עבירות בנייה שרוצים להכשיר.
יעל גרמן: אבל אם אין עבירות בנייה, ואין בתים בנויים, לא צריך תכנית מיוחדת.
יעל גרמן: לדעתי, אתם צריכים להיות בעד זה.
<אפרת דון-יחיא: כתוב "תוקם ועדה, מבין חברי הוועדה המחוזית" – הוועדה הוסיפה "או ממלאי מקומם", זה מיותר.
<אפרת דון-יחיא: גם בסעיף 6 וגם בסעיף 11 שמדובר על ועדות משנה, אף פעם אנחנו לא מציינים שזה גם מקרב ממלא מקומם.
<תומר רוזנר: אנחנו התלבטנו בשאלה, אם תניחי את דעתנו שזה בסדר.
<תומר רוזנר: באחת הוועדות שהיה מדובר בה, היה רצון של הוועדה שיהיה נציגות מבין חברי הוועדה של המגזר המיעוטים.
<תומר רוזנר: מסתבר שבאחת הוועדות, לפחות, הנציג היחיד ממגזר המיעוטים הוא ממלא מקום של נציג רשות מקומית.
<תומר רוזנר: אם אתם אומרים שמבחינת חוות הדעת המשפטית שלכם ניתן יהיה למנות אותו, אז אין צורך בזה באמת.
<אפרת דון-יחיא: נכון, בוועדות המשנה מכהנים גם מי שממלאי מקום.
<אפרת דון-יחיא: זה בעינינו חבר - -
<תומר רוזנר: כחברים, לא כממלאי מקום.
<אפרת דון-יחיא: בכל מקרה, אם זה ייאמר פה, זה ישלול את האפשרות שם.
<תומר רוזנר: אנחנו עוברים לעמוד 14 - פיסקה 3 – העברת תחומי שיפוט.
<תומר רוזנר: הצעת החוק הממשלתית באה ואמרה, ובצדק, שנוצרת בירוקרטיה כפולה - - -
דוד אמסלם: איזה סעיף זה?
<תומר רוזנר: התיקון של סעיף 16 לחוק.
<תומר רוזנר: אחזור ואסביר במה מדובר.
<תומר רוזנר: היום קיימים שני הליכים מקבילים - שינוי תחום המוניציפלי של רשות מקומית.
<תומר רוזנר: והשני, שינוי המרחב התכנוני של הוועדה המקומית.
<תומר רוזנר: היום שני ההליכים האלה הם הליכים נפרדים.
<תומר רוזנר: מה שקורה בפועל, שמתחיל בדרך כלל הליך של שינוי תחום שיפוט ברמה מוניציפלית, הוא מסתיים.
<תומר רוזנר: ולאחר מכן, מתחיל הליך של שינוי מרחב התכנון.
<תומר רוזנר: באה ממשלה וביקשה הלימה בין שני הדברים.
<תומר רוזנר: בעקבות הדיונים בוועדה, רצתה הוועדה לחזק את ההלימה הזאת, ולכן, הוספנו בסעיף קטן ג שמוצע כאן שהסטייה מהכלל שלפיו תחום התכנון הולך אחרי התחום המוניציפלי, תהיה רק מטעמים מיוחדים שאותם יקבע שר האוצר, כי הוא השר הממונה על נושא התכנון.
<תומר רוזנר: זה בעצם השינוי שהכנסנו פה בסעיף.
<תומר רוזנר: לפני הדיון בוועדה, אני חייב לומר שהממשלה הציגה בפנינו נוסח מוצע חלופי שלדעתנו מתרחק מכוונת הוועדה להדק את ההלימה, ולכן הוא לא מוצג בפניכם כאן – אם הממשלה רוצה להציג אותו שוב.
<אפרת דון-יחיא: כן.
<אפרת דון-יחיא: במקור אנחנו הצענו הצעה שמדברת על הלימה, שאפילו לא תחייב פרסום בצו, במקרים ששר האוצר החליט שהוא מעוניין ללכת בדרך ההלימה, לחסוך את הפרוצדורה הארוכה שקיימת היום.
<אפרת דון-יחיא: הצענו הצעה שיחול אוטומטית במקרה שהוא מחליט לא להפעיל את סמכותו ולקבוע מרחב תכנון בצו.
<אפרת דון-יחיא: הוועדה הציעה וביקשה שבכל מקרה ההליך הזה יגובש באמצעות צו.
<אפרת דון-יחיא: אנחנו לא מתנגדים לזה שזה יגובש באמצעות צו, אבל אנחנו מבקשים שבמקרה הזה לא יעסקו כבר – מכיוון שיש צו אז זה לא אוטומטי, אין מקום לדבר יותר במגבלה של זמן, גם הזמנים שפה הוצעו, הם לא אפשריים.
<אפרת דון-יחיא: היום ההליך, סך הכול אנחנו ביקשנו מאוד לשפר, ואנחנו עדיין עומדים מאחורי זה.