GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: תיקון שני הוא בעצם לא תיקון אלא הוא החזרה של נוסח שהושמט לפי החלטת הוועדה והוא מוחזר בסיכום בין היושב ראש לבין חבר הכנסת אבו מערוף ונציגי הממשלה.
<גלעד קרן: עמוד 10 פסקה (5) סעיף קטן (ד): "לא תלוי ועומד צו שיפוטי חלוט בהריסת התוספת ולמניעת השימוש בה".
דוד אמסלם: לגבי הנושא של חמישים יחידות הדיור, מה שדיברנו עכשיו, גם את זה תיקנו?
<תומר רוזנר: עכשיו אפשר להצביע על סעיף 5 כנוסח הוועדה, עם התיקונים עליהם דיברנו.
דוד אמסלם: מי בעד אישור סעיף 5 עם התיקונים שהעלינו עכשיו.
דוד אמסלם: סעיף 5 התקבל.
<תומר רוזנר: סעיף 5(א) לפי הצעתו של היושב ראש על דיווחים של המועצה הארצית לוועדת הפנים.
<תומר רוזנר: תוקן מהנוסח הקודם שהיה בפני הוועדה ואני מציע שיוקרא הסעיף לשם קיצור הדברים כיוון שבעצם אדוני היושב ראש ביקש שזאת תהיה הוראת שעה לשלוש שנים והיא תתייחס רק לנושא של שלב עריכת התכנית.
<גלעד קרן: סעיף 5(א), הוספת סעיף 51א לחוק התכנון והבנייה (הוראת שעה).
<גלעד קרן: בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד יום כ"ג בטבת התשע"ט (31 בדצמבר 2018) יקראו את חוק התכנון והבנייה התשכ"א-1965 כך שאחרי סעיף 51 יבוא: "51א.
<גלעד קרן: דיווח לכנסת יושב ראש המועצה הארצית ידווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת על החלטות שקיבלה המועצה הארצית לפי סעיף 51 מיד לאחר קבלתן ויצרף לדיווח את המסמכים הנוגעים לעניין".
<תומר רוזנר: לסעיף זה אין הסתייגויות.
דוד אמסלם: מי בעד אישור סעיף 5(א)?
<תומר רוזנר: אנחנו עוברים עכשיו לסעיף 6 שעניינו השימוש החורג.
<תומר רוזנר: מכיוון שבדיון שהתקיים בוועדה בנושא הזה התבקשו הרבה מאוד שינויים שנוגעים בעיקר לתחום של הרפואה, אני מציע שאנחנו נקריא את הסעיף כולו לשם הנוחות, כדי שיהיה ברור על מה אנחנו מצביעים.
<תומר רוזנר: השינוי המרכזי נוגע לנושא הרפואה הציבורית שלמעשה תוחרג מתחולת האיסור לתת שימוש חורג.
דוד אמסלם: רפואה ציבורית ורפואת השיניים.
<תומר רוזנר: רפואה ציבורית ורפואת השיניים כאשר לגבי רפואה ציבורית יידרש הרופא או מבקש השימוש החורג להציג בפני הוועדה המקומית שנותנת את ההיתר לשימוש חורג, הוא יצטרך להציג תצהיר שבו הוא מצהיר שרוב הפעילות שלו היא פעילות ציבורית וכן את ההתקשרות שלו עם הגורם הציבורי שמממן את הפעילות הזאת.
<תומר רוזנר: בנוסף נושא של בריאות השן, בעצם כל רפואת השיניים מוחרגת מהתחולה.
<תומר רוזנר: אני מבקש שגלעד יקריא את הסעיף.
<גלעד קרן: 6.
<גלעד קרן: הוספת סעיף 151א לחוק התכנון והבנייה – הוראת שעה בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד יום ט"ז בטבת התשפ"א (31 בדצמבר 2020), יקראו את חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, כך שאחרי סעיף 151 יבוא: "151א.
<גלעד קרן: שימוש חורג ביחידת דיור – הוראת שעה בסעיף זה - "יחידת דיור" – כהגדרתה בסעיף 158ו2(א), למעט אם היא בקומת הקרקע בחזית הבניין או אם היא משמשת בחלקה למגורים בפועל.
<גלעד קרן: לעניין זה, "קומת קרקע" – הקומה שנמצאת בה הכניסה הקובעת לבניין, כהגדרתה לפי חוק זה.
<תומר רוזנר: גם זה תיקון שהוספנו לבקשת הוועדה, לבקשתו של חבר הכנסת מקלב שהתקבלה על דעת הוועדה שכאשר מדובר בדירה שמשמשת למגורים ובחלקה עושים גם שימוש אחר כמו למשל שירותי קוסמטיקה, ספרות או דבר כזה, האיסור הזה לא יחול עליה.
אורי מקלב: קודם כל, שאלת הבהרה או הסתייגות שהיא בעצם הבהרה.
אורי מקלב: כאשר אנחנו מדברים על החרגה של גני ילדים בכל הארץ - - -
דוד אמסלם: דרך אגב, לדעתי זה לא כולל את ירושלים.
אורי מקלב: אבל גני ילדים מוחרגים.
אורי מקלב: גם מעונות יום.
<תומר רוזנר: חבר הכנסת מקלב, בוא נסיים את ההקראה ואז תגיד את כל ההערות שלך.
<גלעד קרן: "מימון ציבורי" – מקורות מימן אלה, כולם או חלקם: מקורות המימון המפורטים בסעיף 13(א) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994.
<גלעד קרן: הכנסה מרכש של משרד ממשרדי הממשלה, צבא הגנה לישראל או המוסד לביטוח לאומי.
<גלעד קרן: מקורות מימון ציבוריים נוספים שקבעו שרי הבריאות והאוצר בצו.
<גלעד קרן: "שימוש שאינו למגורים" – כל שימוש שאינו למגורים ואינו לגן ילדים, לרבות פעוטון או מעון יום או שירות רפואי.
<גלעד קרן: "שירות רפואי" – שירות שהוא אחד מאלה: שירות הכלול בסל שירותי הבריאות כהגדרתו בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994, למעט מעבדה ובית מרקחת ואשר ממומן במימון ציבורי (להלן – שירות רפואי ציבורי).
<גלעד קרן: שירותי בריאות השן.
<גלעד קרן: במרחב תכנון שעליו חלות הוראות סעיף זה, לא יינתן ולא יחודש היתר לשימוש חורג ביחידת דיור לשימוש שאינו למגורים.
<גלעד קרן: (ב1) במרחב תכנון שעליו חלות הוראות סעיף זה, לא יינתן ולא יחודש היתר לשימוש שאינו למגורים ביחידת דיור למטרה של מתן שירות רפואי ציבורי, אלא אם כן מבקש ההיתר הציג לוועדה המקומית: תצהיר בו הצהיר כי עיקר שירותי הבריאות הניתנים ביחידת הדיור, ניתנים במימון ציבורי.
<גלעד קרן: לעניין זה, יראו שירות כ"שירות הניתן בעיקרו במימון ציבורי" אם רוב שירותי הבריאות הניתנים למטופלים ביחידת הדיור הם במימון ציבורי, או אם עיקר שעות הפעילות ביחידת הדיור מוקדשות לשירותי בריאות הניתנים במימון ציבורי.
<גלעד קרן: הסכם רכש שירותים בין מבקש ההיתר לגורם המימון הציבורי.
<גלעד קרן: על אף האמור בסעיף קטן (ב), היתר לשימוש חורג ביחידת דיור לשימוש שאינו למגורים, שתוקפו פקע בתקופה שבין יום י' באדר התשע"ה (1 במרץ 2015) לבין יום כ"ז באב התשע"ו (31 באוגוסט 2016), רשאית הוועדה המקומית לחדשו, לאחר ששקלה, בין היתר, את הפגיעה במספר יחידות הדיור הזמינות למגורים במרחב התכנון המקומי, לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שנה מיום תחילתו של סעיף זה.
זוהיר בהלול: אנחנו מבקשים שיהיו ארבע שנים, במקום שנה.
<תומר רוזנר: הסתייגות נוספת.
<גלעד קרן: (1) הוראות סעיף זה יחולו על מרחבי התכנון המקומיים במחוז תל אביב, במחוז מרכז ובמחוז חיפה.
<גלעד קרן: (2) שר האוצר רשאי להוסיף מרחבי תכנון מקומיים שעליהם יחולו הוראות סעיף זה או לגרוע מרחבי תכנון מקומיים ממרחבי התכנון המקומיים שעליהם הן יחולו, לפי אמות מידה שיקבע באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, בהתחשב, בין השאר, בהיצע של שטחים למגורים ובהיצע של שטחים למסחר במרחבי התכנון האמורים.
דוד אמסלם: הרעיון הוא בגדול לפנות בשוק עוד דירות כדי שהמחירים ירדו.
דוד אמסלם: הם הגבילו את זה לתקופה מאוד קצרה של שנה כדי שבעצם אנשים יפנו.
דוד אמסלם: החוק הוא לא לחמש שנים כי אם הוא כזה, לא עשינו כלום.
דוד אמסלם: רוצים דירות.
זוהיר בהלול: זה צריך להיות מעבר לשנה.
דוד אמסלם: כל הסיפור הוא חמש שנים.
דוד אמסלם: אני חושב ששנה היא זמן התארגנות גדול מאוד לבן אדם.
<גלעד קרן: ועדה מקומית שסעיף זה חל על מרחב התכנון שלה, תדווח לשר האוצר, לפי דרישתו, על יישומו של סעיף זה, ובכלל זה על פעולות אכיפה שננקטו בתקופת הדיווח על ידיה כנגד שימוש שלא כדין ביחידות דיור למגורים בתחומה, מספר ההיתרים לשימוש שאינו למגורים שהיו בתוקף ומספר ההיתרים כאמור שפקעו באותה תקופה.
<גלעד קרן: שר האוצר ידווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, מדי שישה חודשים החל מיום תחילתו של סעיף זה, על יישומו ובכלל זה פעולות אכיפה שננקטו בתקופת הדיווח על ידי משרדו ועל ידי מוסדות התכנון כנגד שימוש שלא כדין ביחידות דיור למגורים במרחבי התכנון שהוראות סעיף זה חלות בהם, מספר ההיתרים לשימוש שאינו למגורים שהיו בתוקף ומספר ההיתרים כאמור שפקעו באותה תקופה".
<גלעד קרן: עד כאן.
דוד אמסלם: ערן, יש לכם סיכום?
<ערן ניצן: שוחחתי אתמול עם שר התיירות ובימים האחרונים יש דאגה מפני מלונאות.
<ערן ניצן: מקובל על אנשי המקצוע באגף שמקרים בהם עניין טאבו למגורים באמת משמש למלונאות - - -
דוד אמסלם: מה סיכמתם?
<ערן ניצן: סיכמנו שמבני מגורים שמשמשים למלונאות, יש להם את השנה של התארגנות.
<ערן ניצן: בוועדות המחוזיות, גם במרכז וגם בתל אביב וכמובן בחיפה, באותם מקרים אנחנו נפעל בשיתוף פעולה עם הוועדות המקומיות לתיקון נקודתי של התב"ע.
דוד אמסלם: אתה רוצה להפריד את זה בחוק?
<תומר רוזנר: הוא מודיע לפרוטוקול.
<ערן ניצן: באותם מקרים כי אנחנו לא רוצים לגרום את הנזק הזה והוועדות המחוזיות ייקחו על עצמן לסייע.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אתם תסדירו את זה.
<תומר רוזנר: שלא יהיה שימוש חורג.
אורי מקלב: שיהיה בסמכות השר לאשר מקרים חריגים.
דוד אמסלם: היות ואני לא עוסק כרגע בנתיבים האחרים, אני חושב שזה נכון.
דוד אמסלם: אני יכול להביא את זה להצבעה?
<תומר רוזנר: יש הסתייגויות.
<תומר רוזנר: קודם כל, חבר הכנסת מקלב ביקש הסתייגות.
אורי מקלב: אני שוב אומר שהולכים כאן לתכנית שהיא לשנות מקומות ונוהל שבהרבה מקומות הוא קיים והוא לא שימוש חריג.
אורי מקלב: הוא היה מגורים ועכשיו שימוש חריג.
אורי מקלב: יש הרבה תכניות שמלכתחילה הן לא עמדו בייעוד שלהן והשימוש היום הוא שימוש נניח מסחרי או תעשייתי ומלכתחילה כך זה היה.
אורי מקלב: אני חושב שעכשיו הולכים לזמן קצר מאוד אגרסיבי ובסופו של דבר נרצה להועיל אבל לא נועיל.
אורי מקלב: בכל אופן, חייבים לא לעשות הכול בבת אחת, כן ולא, שחור ולבן אלא חייבים לתת הרבה יותר גמישות.
דוד אמסלם: לאן זה מקדם אותי בהצבעות?
אורי מקלב: הנושא הזה יפעל עלינו כבומרנג.
דוד אמסלם: אבל למה זה מקדם אותי עכשיו בהצבעות?
אורי מקלב: רוצים לשחרר דירות.
דוד אמסלם: מה ההסתייגות?
אורי מקלב: ההסתייגות, שתי הסתייגויות.
אורי מקלב: ההסתייגות הראשונה היא שהרשות המקומית תוכל להגיש שימוש חורג.
אורי מקלב: לא יעלה על הדעת שרשות מקומית גם לא תאפשר לעצמה, לצרכים שלה.
אורי מקלב: אתה עכשיו מפנה אזורים שלמים או דירות רבות, אם באמת התכנית תצליח, ובמקום מסחר יהיו דירות למגורים.
דוד אמסלם: אבל אתה פותח את זה עכשיו לדיון.
דוד אמסלם: אני שואל מה ההסתייגות?
אורי מקלב: אני לא פותח את זה לדיון.
אורי מקלב: אני הגשתי את זה ואנחנו דיברנו על זה.
דוד אמסלם: מה העמדה שלכם בעניין?
אורי מקלב: אני רוצה גם להסביר בחצי דקה.
דוד אמסלם: תבין את המשמעות של ההסתייגות שלך.
אורי מקלב: אני רוצה שהם יסכימו להסתייגות הזאת.
אורי מקלב: אם לא, אני אצטרך להגיש הסתייגות כדי שזה שבכל אופן יירשם בדברי הימים.
אורי מקלב: אתה עכשיו עושה שינוי אורבני.
דוד אמסלם: אנחנו הבנו, אבל אני דן על זה שבוע.
דוד אמסלם: עכשיו בהצבעות, לאן אתה לוקח אותי?
אורי מקלב: אבל אתה יודע שלא המצאתי את זה עכשיו.
אורי מקלב: אני אמרתי את זה כבר לפני שבוע.
דוד אמסלם: אבל היה לך שבוע לדבר אתם.
אורי מקלב: אני דברתי גם אתך וגם עם היועץ המשפטי.
דוד אמסלם: תגיד את ההסתייגות.
אורי מקלב: אני בכל אופן רוצה שההסתייגות תירשם, ואת זכותי וחובתי להסביר את ההסתייגות.
אורי מקלב: את זה אתה צריך לתת לי גם בזמן ההצבעה.
אורי מקלב: אני חוזר ואומר שאנחנו עושים שינויים אורבניים אמיתיים ומהותיים.
אורי מקלב: נניח שנצליח עם התכנית, נביא לאזור שלם 300, 400 דיירים חדשים, איפה הם יקבלו את השירותים שלהם?
דוד אמסלם: אני מבין הכול.
אורי מקלב: זה מקום שעשרות שנים לא היו בו שירותים אורבניים.
אורי מקלב: אני חושב שהשלטון המקומי או הרשות המקומית תוכל להגיש בקשה לשימוש חורג נניח למועדון קשישים, לפרויקט עירוני שרוצה לפעול בתוך השכונה ובתוך אזור המגורים לנוער ולילדים, פרויקט עם הג'וינט, פרויקט של העירייה, קידום תעסוקה.
אורי מקלב: אם זה צריך להיות בתוך השכונה, שתהיה אפשרות לרשות המקומית להגיש בקשה.
<תומר רוזנר: אני אנסח.
דוד אמסלם: לפני שאתה מנסח, אני רוצה להבין את העמדה שלכם בעניין.
אורי מקלב: מדוע רשות מקומית לא יכולה להגיש?
דוד אמסלם: הוא דיבר אתכם?
<ערן ניצן: ההסתייגות של חבר הכנסת מקלב בעצם עוסקת בבסיס של הרעיון עליו דיברנו בשבוע האחרון.
<ערן ניצן: הרעיון אומר שבמקום שוועדות התכנון והייעוד קובע מגורים, אנחנו רוצים מגורים.
<ערן ניצן: אנחנו רוצים להקל על הלחץ של הפיתוח על השטחים הפתוחים, אנחנו רוצים להקל על הלחץ בבניית עוד שכונה.
דוד אמסלם: תענה לי לשאלה של ההסתייגות.
דוד אמסלם: הוא מקבל את העיקרון אבל הוא שואל שאלה וכאן אני רוצה את ההתייחסות שלכם.
דוד אמסלם: במידה והרשות המקומית מרגישה צורך ציבורי, לא פרטי - - -
אורי מקלב: עבור הדיירים האלה.
דוד אמסלם: לא מדובר באיזה עורך דין או במהנדס.
דוד אמסלם: הרשות המקומית מבינה שיש לה שימוש ציבורי לצורך אותם תושבים שגרים בשכונה, שהיא עצמה עושה את השינוי, האם אתה לא מאפשר לה גם לעשות את זה?
<ערן ניצן: התשובה היא לא ואני אסביר.
<ערן ניצן: הרשות המקומית, ואתה מכיר את זה היטב, תמיד היה עניין מסוים בשיטת השימושים החורגים וזה מה שגם גרם לעובדה ששלושים אלף יחידות דיור היום משמשות לשימושים החורגים הללו.
<ערן ניצן: אנחנו מאבדים עשרות אלפי יחידות דיור.
דוד אמסלם: אבל אם אתה מקבל את העמדה שמדובר על צורך ציבורי שהרשות עצמה אמורה לתת גם את הצורך הציבורי הזה.
רחל עזריה: זה מסלול ללחצים בתוך הרשות המקומית.
דוד אמסלם: אנחנו מכירים.
דוד אמסלם: עכשיו אני מדבר אתם.
<מעין נשר: רשות מקומית יכולה לעשות בעצמה שינוי של התכנית.
דוד אמסלם: אבל לוקח זמן.
דוד אמסלם: לעשות שינוי תכנית, זה לוקח זמן.
<ערן ניצן: לכן יש לה שטחים חומים.
<ערן ניצן: בשטחים החומים שלה היא תיתן את צורכי הציבורי.
דוד אמסלם: אני לא רוצה להביא את זה עכשיו ישר להצבעה אבל אני רוצה שתשקלו עוד פעם את העניין.
דוד אמסלם: אני רוצה שתחשבו על הרעיון שאורי מעלה.
רחל עזריה: זה יהיה מסלול ללחצים אין סופיים.
רחל עזריה: מגיעים לישיבת מועצה ומתחילים.
דוד אמסלם: רחל, תאמיני לי שהאוצר לא צריך את העזרה שלך.
רחל עזריה: זה לא עניין של עזרה שלי.
רחל עזריה: ראיתי איך זה קורה.
דוד אמסלם: הוא מדבר על רשות שצריכה לתת את השירותים שהיא עצמה צריכה לתת, השירותים הציבוריים.
דוד אמסלם: אני אומר לך, תשקול את העניין ועוד 15 שניות תגיד לי מה לעשות בעניין.
<תומר רוזנר: אני רק אנסח את ההסתייגות.
<תומר רוזנר: ההסתייגות תהיה בהגדרה של שימוש שאינו למגורים, בסופה יבוא "וכן שימוש של הרשות המקומית לצורך מתן שירות ציבורי מטעמה".
<תומר רוזנר: נכון אדוני חבר הכנסת מקלב?
דוד אמסלם: שהיא מחויבת כאן על פי חוק.
דוד אמסלם: היא מחויבת בו.
<תומר רוזנר: שזה תפקידה, כן.
אורי מקלב: מתוקף אחריותה.
<תומר רוזנר: מתוקף תפקידה.
אורי מקלב: יש עוד הסתייגות שגם עליה דיברנו ואני חושב שלא קיבלנו את האימפוט המקצועי בעניין הזה.
אורי מקלב: יש שינוי מהותי במיוחד בערים מסוימות בין שימוש חורג מתכנית לבין שימוש חורג מהיתר וההבדל הוא גדול מאוד.
אורי מקלב: אני אתן כדוגמה את תל אביב, רחוב בן יהודה, רחוב דיזינגוף, רחוב אלנבי.
אורי מקלב: במהותו יש תכנית שמאפשרת גם מגורים וגם מסחר ותעשייה.
אורי מקלב: יש בניינים שלמים שמלכתחילה לקחו את ההיתר למגורים, בניינים שלמים שלקחו את ההיתר למשרדים וכך זה עובד היום.
אורי מקלב: אם אנחנו היום לא נאפשר להם את השימוש החורג בתהליך מסוים כשהתב"ע מאפשרת, התכנית מאפשרת להם, אנחנו נגרום כאן לאנדרלמוסיה שלמה.
דוד אמסלם: אני מבין שהשימוש החורג הוא שימוש חורג מהוראות התב"ע.
אורי מקלב: יש שם היתר.
<תומר רוזנר: יש שני סוגים של שימושים חורגים לצורך ענייננו.
<תומר רוזנר: יש שימוש חורג מתכנית, כלומר, התכנית קבעה שהשימוש המותר במגרש המסוים הוא למגורים וההיתר כמובן תואם את התכנית והוא מאפשר מגורים ומבקשים להשתמש בזה למטרה אחרת.
<תומר רוזנר: יש סוג נוסף של היתר לשימוש חורג כאשר התכנית מאפשרת מספר שימושים במגרש, למשל שימוש מעורב מסחרי-מגורים או שימוש לצורכי תעסוקה ושימוש אחר, אבל ההיתר שהוציאה הוועדה המקומית מגדיר במפורש שהוא רק למגורים.
דוד אמסלם: זאת אומרת, יש שימושים מעורבים ובמקרה הזה זה בא למשהו מאוד ספציפי.
<ערן ניצן: שהוועדה תוציא את ההיתר הנכון.
אורי מקלב: היתר חדש.
<ערן ניצן: זה בידי הוועדה.
דוד אמסלם: הוא לא מקבל את זה.
אורי מקלב: נפקא מינא גדולה בעיריית תל אביב.
אורי מקלב: לא עשיתם את זה באופן יסודי והולכים עם ראש בקיר.
דוד אמסלם: אנחנו לא פותחים את הדיון.
אורי מקלב: אתם יודעים מה זה לעשות היתר חדש?
אורי מקלב: הוא יעשה היתר אבל אתה לא יכול למנוע ממנו להביא את ההיתר.
דוד אמסלם: חבר הכנסת מקלב, אני מבקש לעצור.
דוד אמסלם: אנחנו כאן לא פותחים את הדיון.
דוד אמסלם: נגמר.
דוד אמסלם: אני בא להצבעות.
<דורון אהרון: מילה, בלי לפתוח דיון.
<דורון אהרון: בהקשר הזה אני רוצה להציע את הפתרון.
<דורון אהרון: סיכום שיהיה, השר שלנו, שר התיירות, ושר האוצר, האם אפשר בכל זאת לשנות אותו בחקיקה ואז זה גם עונה על מה שחבר הכנסת מקלב אומר.
דוד אמסלם: לא, עצור.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להצטרף להסתייגות הראשונה של חבר הכנסת מקלב שחסך לי את הדברים ולכן אני אהיה מאוד קצר.
מנואל טרכטנברג: הכוונה היא ברורה והיא טובה.
מנואל טרכטנברג: ללא ספק צריך לשחרר דירות למגורים ולא לשימושים אחרים אבל אי אפשר לעשות את זה גורף, במכה אחת ולסתום את הגולל על הדבר הזה באופן אבסולוטי.
מנואל טרכטנברג: אי אפשר.
מנואל טרכטנברג: זה לא מסתדר עם מרקם החיים.
דוד אמסלם: מה ההסתייגות שלך?
<תומר רוזנר: הוא מצטרף להסתייגות הראשונה של חבר הכנסת מקלב.
דוד אמסלם: חבר הכנסת טרכטנברג, אני אגיד לך משהו.
דוד אמסלם: אני אגיד לך מה מפריע לי בדיון.
דוד אמסלם: אני בכיסא הזה יושב בערך שלושה שבועות ולא זז ממנו מהבוקר ועד הלילה.
דוד אמסלם: היה דיון בנושא הזה והוא היה ארוך.
דוד אמסלם: עכשיו אתה בא אלי ואתה רוצה לפתוח לי בנאום.
דוד אמסלם: אתה רוצה הסתייגות?
מנואל טרכטנברג: אדוני היושב ראש, האם אנחנו צריכים באופן אוטומטי לעשות כך?
מנואל טרכטנברג: אם אין מקום להסתייגויות, מה אני עושה כאן?
דוד אמסלם: שאלתי מה ההסתייגות שלך.
מנואל טרכטנברג: אמרתי מה ההסתייגות שלי.
דוד אמסלם: אני מצטרף להסתייגות של חבר הכנסת מקלב.
דוד אמסלם: אתה מצטרף.
דוד אמסלם: הוא הסביר את ההסתייגות שלו כבר עשרים דקות ואתה מצטרף אליו.
מנואל טרכטנברג: אתה לא רוצה שאני אדבר, אז אני לא אדבר.
מנואל טרכטנברג: אין בעיה.
דוד אמסלם: יש עוד מישהו שרוצה להסתייג בנושא הזה?
רחל עזריה: אני חייבת לומר, פרופסור טרכטנברג - - -
מנואל טרכטנברג: לא, אל תגידי כי לא נתנו לי לנמק.
דוד אמסלם: תנמק.
דוד אמסלם: פרופסור טרכטנברג, אם פגעתי בך, אני מתנצל.
מנואל טרכטנברג: אדוני היושב ראש, אני מבין את העניין אבל אתה יודע, אנחנו לא תוכים כאן.
דוד אמסלם: פרופסור טרכטנברג, אני רוצה להגיד לך משהו.
דוד אמסלם: אתה לא מבין מה אני אומר.
דוד אמסלם: אתה לא מבין את התחושות שלי.
דוד אמסלם: אני כאן שלושה שבועות ואנחנו באים מהבוקר עד הלילה.
דוד אמסלם: החברים כאן יושבים שעות ועכשיו בסוף אנחנו קבענו, קבעתי, שמשעה 9:00 יהיו הצבעות ואין דיונים.
דוד אמסלם: רק הצבעות.
דוד אמסלם: אנחנו דנו שלושה שבועות.
דוד אמסלם: היית בא לפני שבוע, היית אומר לי שאתה רוצה לדבר שעה, בבקשה.
דוד אמסלם: לכן, תבין למה בפרוצדורה זה קצת מפריע לי.
אורי מקלב: אדוני היושב ראש, אנחנו דיברנו על זה ואני הייתי אתך יחד מבוקר עד לילה.
דוד אמסלם: אתה מדבר עכשיו בשמו?
דוד אמסלם: אז תן לו לדבר.
אורי מקלב: אם יש הסתייגות, יש פרוצדורה גם להגיש וגם לנמק אותה וזה מה שעשינו.
אורי מקלב: לא עשינו מעבר לזה.
מנואל טרכטנברג: בשתי מלים.
מנואל טרכטנברג: הדברים ברורים ונכונים במהותם.
מנואל טרכטנברג: אם אני הייתי חושב שהדבר הזה באופן גורף פותר את בעיית הדיור במדינת ישראל, תאמין לי שעל ראש הרשויות, בסדר.
מנואל טרכטנברג: אבל אם אתה לא נותן שסתום ביטחון לרשויות המקומיות לשרת את הציבור על ידי סעיף כפי שחבר הכנסת מקלב מציע, אז בעצם מה שאתה עושה, אתה מרע את המצב ולא פותר אותו.
מנואל טרכטנברג: לכן חייבים את שסתום הביטחון הזה.
רחל עזריה: לדעתי, אני חייבת לומר פרופסור טרכטנברג, בעיני שסתום הביטחון הוא דווקא זה שזה מנוהל ברמה הארצית.
רחל עזריה: היכולת של ראשי הערים להתמודד עם לחצים נקודתיים של קבוצות לחץ שרוצות דבר ספציפי, היא מאוד מאוד קשה.
רחל עזריה: לעומת זאת, כשזה מגיע מלמעלה, אומרים, מה אתה רוצה?
רחל עזריה: אני הייתי בישיבות מועצה שש ומשהו שנים בעיריית ירושלים, כל קבוצה שרצתה, היו מארגנים ילדים ומשפחות ומגיעים לישיבת מועצה ולצעוק.
רחל עזריה: ראש העיר לא יכול לעמוד בזה ולכן הדברים האלה, צריך להשאיר אותם בדיוק ברמה המערכתית.
רחל עזריה: יש מסלול מורכב יותר.
רחל עזריה: משאירים מסלול של תב"ע נקודתית.
רחל עזריה: תב"ע נקודתית היא ברמה המקומית.
רחל עזריה: זה פשוט קצת יותר מורכב וזה לא משהו שעושים אותו במהירות.
רחל עזריה: אני חושבת שזה נכון כי אחרת הלחצים הם בלתי נסבלים.
רחל עזריה: מי שמאורגן מקבל והציבור הרחב סובל.
רחל עזריה: החוק הזה בא לפתור את העניין הזה.
זוהיר בהלול: חבר'ה, אנחנו שוכחים שהמטרה היא לפתור את בעיות הדיור.
זוהיר בהלול: החשש שלי הוא שהחורג או החריג יהפוך לתופעה והדיור יהפוך ליוצא דופן.
זוהיר בהלול: זה חשש אמיתי.
זוהיר בהלול: אני מתחבר למה שאומרת חברתי היקרה כי בסך הכול הרשות המקומית, בשל שיקולים שונים, יכולה להיכנע לסדרת לחצים ולהפוך את הנושא של הדיור למשני.
דוד אמסלם: כך התחיל כל הסיפור של השימוש החורג.
דוד אמסלם: אני רוצה להביא את הנושא להצבעה.
<תומר רוזנר: חבר הכנסת זוהיר בהלול, אתה עומד על ההסתייגות?
זוהיר בהלול: לגבי הארבע שנים?
דוד אמסלם: לגבי הנושא של אורי מקלב.
דוד אמסלם: אם אתם מסכימים - ואם לא, אני מביא את זה להצבעה – האם לא כדאי לתת אולי לרשות עוד איזו חצי שנה להתארגנות הזאת?
<מעין נשר: נאמר כאן על ידי חברי הכנסת מקלב וטרכטנברג שזה שינוי שהוא קורה בבת אחת אבל בסוף היתרים לשימוש חורג לא ניתנים כולם לשנה ופגים.
<מעין נשר: יש היתרים שניתנו לשלוש שנים.
<מעין נשר: למוסדות כאלה הרשות נותנת לפעמים היתר לחמש ושבע שנים.
רחל עזריה: לחמש שנים.
<מעין נשר: לצערנו דרך אגב.
<מעין נשר: זה לא מחר בבוקר.
<מעין נשר: לכן אנחנו חושבים שהרשות תדע להסתדר ואין צורך לתת לה את החריגים מאותם טעמים שאמרו חברי הכנסת.
דוד אמסלם: אנחנו מצביעים על הסתייגותו של חבר הכנסת זוהיר בהלול, לתת להם לארבע שנים.
זוהיר בהלול: לשנתיים.
דוד אמסלם: לשנתיים.
דוד אמסלם: אתם מסכימים לשנתיים?
<מעין נשר: לכולם?
<מעין נשר: כל הוראת השעה היא לחמש שנים.
דוד אמסלם: הם לא מקבלים את זה.
אורי מקלב: שנה וחצי.
זוהיר בהלול: כבר התפשרנו.
דוד אמסלם: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת זוהיר בהלול?
דוד אמסלם: ההסתייגות של חבר הכנסת זוהיר בהלול לא נתקבלה.
דוד אמסלם: ההסתייגות של חבר הכנסת זוהיר בהלול לא התקבלה.
<תומר רוזנר: תצביע על הסתייגותו של חבר הכנסת מקלב וחבר הכנסת טרכטנברג.
דוד אמסלם: מי בעד ההסתייגות של חברי הכנסת מקלב וטרכטנברג בנושא השימושים של הרשות המקומית?
דוד אמסלם: בעד – 2
דוד אמסלם: ההסתייגויות של חברי הכנסת מקלב וטרכטנברג לא נתקבלו.
<תומר רוזנר: תצביע הסתייגותו של חבר הכנסת מקלב בנושא שימוש חורג מהיתר.
דוד אמסלם: מי בעד הסתייגותו של חבר הכנסת מקלב?
דוד אמסלם: הסתייגותו של חבר הכנסת מקלב לא נתקבלה.
דוד אמסלם: אנחנו מצביעים עכשיו על כל החוק?
<תומר רוזנר: תצביע על סעיף 6 כנוסח הוועדה.
דוד אמסלם: על כל סעיף 6.
עבדאללה אבו מערוף: עם חריגה לרופאים.
עבדאללה אבו מערוף: עם חריגה למרפאות.
דוד אמסלם: מי בעד אישור סעיף 6 כנוסח הוועדה?
דוד אמסלם: סעיף 6 נתקבל.
דוד אמסלם: אני מבקש רביזיה על כל שלושת הפרקים.
אורי מקלב: אני מצטרף אליך ברביזיה.
דוד אמסלם: שיהיה לנו המשך יום טוב.
דוד אמסלם: על סדר היום פרק ג' (הסרת חסמים בתחום שירותי הביוב) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015.
<תומר רוזנר: בוקר טוב אדוני היושב ראש.
<תומר רוזנר: בעקבות הישיבה שקיימה הוועדה אתמול בנושא ולבקשתכם, אנחנו קיימנו ישיבות אינטנסיביות עם נציגי האוצר , נציגי רשות המים ומשרדי הממשלה האחרים הנוגעים בדבר ולדעתי, למעט נושא אחד, הגענו לאיזשהו סיכום שאנחנו מקווים שהוועדה תאמץ אותו.
<תומר רוזנר: אני מציע שכדי לייעל את הדיון, אנחנו נקריא את הנוסח המתוקן של ההצעה.
<תומר רוזנר: נקריא את כל הנוסח של כל הסעיפים – אלה שלושה סעיפים בשלושה חוקים שונים – ולאדוני היושב ראש היה איזה רעיון להביא הצעת חוק נוספת.
<תומר רוזנר: אתה תציג את זה אחר כך.
דוד ביטן: יש נוסח כתוב.
<אפרת פרוקצ'יה: הבהרה.
<אפרת פרוקצ'יה: אחרי הדיון אתמול שלחנו נוסח מתוקן, אחרי דין ודברים שהיה לנו עם תומר אתמול.
<אפרת פרוקצ'יה: זה לא הנוסח שהופץ אלא הנוסח שנכתב אחרי התיקונים שלנו.
<אפרת פרוקצ'יה: אנחנו מקריאים את הכול מהתחלה?
<אפרת פרוקצ'יה: אנחנו מקריאים את הנוסח המעודכן עם השינויים שהיו אתמול בערב.
<אפרת פרוקצ'יה: תיקון חוק איגודי ערים בחוק איגודי ערים, התשט"ו-1955 - בסעיף 17ה(א) - ברישה, במקום "בסעיף זה" יבוא "בפרק זה".
<אפרת פרוקצ'יה: אחרי ההגדרה "מנהל רשות המים והביוב" יבוא: ""מערכת ביוב" ו"שירותי ביוב"- כהגדרתם בחוק תאגידי מים וביוב".
<אפרת פרוקצ'יה: אחרי סעיף 17ה יבוא: "17ו.
<אפרת פרוקצ'יה: התקנת מערכת ביוב ומתן שירותי ביוב מנהל רשות המים והביוב, באישור מועצת רשות המים והביוב, רשאי להורות לאיגוד ערים למים ולביוב, לשם ניצול מיטבי של תשתיות מים וביוב, השגת יעילות כלכלית, מניעת פגיעה סביבתית או בריאותית או לשם הסרת חסמי פיתוח, לעשות אחד או יותר מאלה: להתקין מערכת ביוב בתחומו, לשדרגה או להרחיבה לשם אספקת שירותי ביוב עבור צרכנים שנמצאים בתחומו או לשם אספקת שירותי ביוב עבור ספק שירותי ביוב אחר.
<אפרת פרוקצ'יה: לספק שירותי ביוב באמצעות מערכת הביוב שלו לספק שירותי ביוב אחר.
<אפרת פרוקצ'יה: לא תאשר המועצה הוראה כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שהתקיימו אלה: מועצת הרשות שוכנעה שמתן הוראה או תנאיה לא יפגעו פגיעה משמעותית באיגוד ערים למים ולביוב ברשות המקומית שבתחומו או בצרכניו ובשים לב ליכולתו של האיגוד למלא את חובותיו לפי כל דין וליכולתו הכלכלית וההנדסית לבצע את ההוראה.
<תומר רוזנר: מה התיקון שאמרת בסעיף?
<אפרת פרוקצ'יה: הפסקה הספציפית הזאת, פסקה (ב)?
<תומר רוזנר: אמרת משהו לגבי צרכניו.
<תומר רוזנר: אמרת "לא".
<אפרת פרוקצ'יה: או לצרכניו.
<תומר רוזנר: רק שזה יובהר לפרוטוקול.
<אפרת פרוקצ'יה: מנהל רשות המים והביוב הודיע לאיגוד המים ולספק האחר על כוונתו להציע למועצת רשות המים – אגב, כאן תיקון, על כוונתו להביא לאישור מועצת הרשות – ליתן הוראה לפי סעיף זה, וניתנה להם הזדמנות סבירה להגיע להסכמה באותו ענין, לרבות לעניין התנאים והתמורה לכך, ובלבד שה סכמה כאמור תובא לאישור מועצת רשות המים והביוב.
<אפרת פרוקצ'יה: ניתנה לאיגוד הערים למים או לביוב ולספק שירותי הביוב האחר הזמנות להשמיע טענותיהם לרבות לעניין התנאים והתמורה לביצוע הפעולות.
<אפרת פרוקצ'יה: בהוראה לפי סעיף קטן (א) ייקבעו התנאים והתמורה לביצועה ויכול שיינתנו לתקופה קצובה, והכל בהתאם לכללים לפי סעיף קטן (ד).
<אפרת פרוקצ'יה: מועצת רשות המים והביוב תקבע כללים בדבר אופן קביעת התנאים והתמורה לביצוע פעולות בהתאם להוראולפי סעיף קטן (א), ככל שכללים אחרים שקבעה המועצה לפי כל דין אינם מסדירים עניינים אלה.
<אפרת פרוקצ'יה: איגוד ערים שניתנה לו הוראה לפי סעיף זה, רשאי להגיש עתירה עליה בתוך שלושים ימים מיום שניתנה לפני בית משפט לעניינים מינהליים.
<אפרת פרוקצ'יה: 17ח.
<אפרת פרוקצ'יה: אישור תכניות מנהל רשות המים והביוב רשאי לדרוש מאיוד ערים למים או לביוב להגיש לאישורו, באופן ובמועד שידרוש, תכניות אב לביוב, ותכנית פיתוח שנתית או רב שנתית, שלמה או בחלקים, ורשאי הוא לאשרן בשינויים או בתנאים.
<אפרת פרוקצ'יה: ואולם, סבר איגוד הערים כי אישורו של מנהל הרשות כאמור מהווה פגיעה משמעותית בו, רשאי להשיג על החלטת מנהל הרשות בפני מועצת רשות המים והביוב".
<תומר רוזנר: ההערה היחידה שיש לנו, אתם ביקשתם שיהיו שיקולים במקרים בהם אפשר יהיה להפעיל את הסעיף.
<תומר רוזנר: ההצעה של הממשלה שלנו נראית בסדר מונה שורה של שיקולים בהם אפשר להפעיל את הסעיף הזה ולכן נראה לנו שזה בסדר.
<תומר רוזנר: אתם ביקשתם שתהיה אפשרות לערער על הקביעה של רשות המים או של מועצת המים לצורך העניין, בפני גוף ניטרלי.
<תומר רוזנר: אנחנו הצענו שתהיה אפשרות לערור, להגיש ערר, לבית משפט שלום.
<תומר רוזנר: במה שהוקרא עכשיו מדובר על הגשת עתירה מינהלית לבית המשפט לעניינים מינהליים, שזאת עתירה בג"צית שכפי שאתם יודעים מדובר בעילות מינהליות מאוד מוגדרות לתקיפה, שאפשר לתקוף את ההחלטה שזה נושא של סבירות, אי ניקיון כפיים וכולי.
<תומר רוזנר: זה לא הליך ערעור של ממש.
<אפרת פרוקצ'יה: כמו כל החלטה מינהלית.
דוד ביטן: בית המשפט לא יכול להיכנס לנושא של כלכליות.
דוד ביטן: הוא גם לא נכנס לזה וזה הדבר העיקרי כאן.
<אפרת פרוקצ'יה: כן.
<תומר רוזנר: לכן אנחנו מציעים שזה כן יישאר ערר לבית משפט השלום.
<יערה למברגר: מה זה ערר לבית משפט השלום?
<תומר רוזנר: כמו בסעיף 21 לחוק תאגידי מים וביוב.
<יערה למברגר: אולי נציג מה ההקשר בסעיף 21 ונראה כמה הם לא דומים.