GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל עטר: במקום שבו אמרו 'נציגו של שר הפנים' זה בסדר, אבל כשאתה קובע שיושב ראש הוועדה המחוזית הוא יושב ראש גם ועדת המשנה, אתה בעצם מייצר לא עבודה במקביל אלא עבודה בשרשרת, שזה אומר שזה לא מאיץ, אלא מעכב.
דוד אמסלם: לא, דני.
דוד אמסלם: הרעיון הוא כזה, לפי הבנתי, היות שבעצם רוצים לעשות לכאורה ועדה מחוזית מצומצמת שהיא גם ועדה מיוחדת, שיש לה גם סמכויות של ועדה מקומית.
דוד אמסלם: כמו שיש לך היום ועדות מיוחדות, כשאתה מקים ועדה מרחבית מיוחדת, שהיא גם מקומית וגם מחוזית, הרעיון הוא כרגע זה.
דוד אמסלם: הוועדה עצמה תמיד יכולה להחליט שהיא רוצה לדון, היא עצמה, על אותה תכנית - - -
דניאל עטר: אני יודע, ברשותך אני אסביר את עצמי, כיוון שאני מבין לא מעט בעניין הזה, ב-20 השנים האחרונות, ובגלל העובדה שדיברתם כאן על ועדה מחוזית צפון ואני יודע איזה עומסים עומדים על ועדה מחוזית צפון ואני מכיר את המורכבות התכנונית במגזר הערבי, מכיר אותה טוב, אולי יותר טוב מהרבה אחרים, ואני אומר לך שההערה של בצלאל היא הערה נכונה בהקשר החמולתי, שהוא יותר בהקשר הקנייני של בעלויות, של יורשים, של יורשי יורשים.
דוד אמסלם: זה לא פותר.
דניאל עטר: אני יודע, אבל בסוף זה מגיע לוועדה המחוזית, לוועדת המשנה, וזה לא קורה.
דניאל עטר: אז אני מציע לשקול את העניין הזה של הגדלת מספר ועדות המשנה ולא ועדת משנה אחת, כי אחרת היא לא תוכל להתקדם במובן הזה.
דניאל עטר: זהו, בעצם.
דוד אמסלם: יעל, אנחנו חוזרים אלייך.
יעל גרמן: יש לי עוד שתי הערות.
יעל גרמן: אני לא השתכנעתי בתשובה לגבי מחוז דרום ואני חושבת שצריכה לקום גם ועדה מיוחדת במחוז דרום ולהתחיל לטפל בבעיות.
יעל גרמן: יכול להיות שזה ייקח הרבה יותר זמן, אבל שלפחות תהיה איזה שהיא כתובת כשהתכנית הגדולה תצא לפועל.
יעל גרמן: אני גם מתנגדת לכך שנציג רמ"י יהיה ממלא מקום של נציג משרד הבינוי.
יעל גרמן: לרשות מקרקעי ישראל יש תמיד אינטרסים מאוד מאוד ברורים, בדרך כלל הם מנוגדים לאינטרסים המקומיים והיישוביים, מהניסיון האישי שלי.
דוד אמסלם: מסכים.
דוד אמסלם: מה התשובה שלכם לגבי ההערה הזאת?
דוד אמסלם: אני גם מסכים איתה, באופן מלא אפילו.
<ערן ניצן: קודם כל אני חייב להודות שאני מתקשה לקבל את תפיסת העולם שלרמ"י יש אינטרסים מנוגדים למשרד השיכון והממשלה.
דוד אמסלם: אנחנו באים מתחום העשייה אז אנחנו מבינים מה הבעיה, לכן אני מקבל את מה שהיא אומרת, בגלל שהייתי שם.
<ערן ניצן: בהרבה מקומות בוועדות, הנציגים והרובריקה שמשרד השיכון ורמ"י יכולים להיות ממלאי מקום אחד של השני.
דוד אמסלם: לא, זה מינהל התכנון.
דוד אמסלם: אנחנו רואים כאן, יושב ראש הוועדה המחוזית הוא יהיה יושב הראש.
דוד אמסלם: בוועדה מחוזית הוא היושב ראש, אז היושב ראש, זה בסדר שהוא יהיה יושב ראש הוועדה המחוזית, יושב ראש המחוז הוא יושב ראש הוועדה, יש בזה היגיון, אבל ממלא המקום שלו, זה כבר החתול שבעצם שומר על השמנת.
דוד אמסלם: הרי המינהל, אני מספר לך, בא מזווית השיווקים.
דוד אמסלם: אתה לא יודע את זה, אבל אני מספר לך את זה, הוא בא מזווית הכסף וזה בסדר, אבל ברגע שהוא ממלא המקום אז סביר להניח - - -
<ערן ניצן: הוא רק היו"ר.
<קריאה: אם נציג משרד השיכון חולה אז ש - - -
דוד אמסלם: חשבתי שהוא יושב ראש הוועדה.
יעל גרמן: לנציג משרד הבינוי יש, להערכתי היום, מטרה מאוד מאוד ברורה וזה לקדם כמה שיותר מהר, כמו שזאת המטרה שלנו, את כל התכניות.
יעל גרמן: לנציג רמ"י יש בדיוק את האינטרסים שהיושב ראש, זה אינטרסים - - - זה אינטרסים כלכליים ולהערכתי זה לא האינטרס שעליו אנחנו מדברים ולכן הוא לא יכול להיות ממלא מקום.
בצלאל סמוטריץ': בהמשך לדברים של חברת הכנסת גרמן, צריך לזכור שגם רמ"י הוצאה מאחריות שר השיכון ממש לאחרונה, זה עבר למשרד האוצר.
דוד אמסלם: שמעתם את ההערה ואני רוצה לומר, בצלאל ויעל, תראו על מה מדובר.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים על ועדה שבאה להסדיר את הנושא של הבינוי שקיים במגזר הערבי שכולו קרקעות פרטיות.
דוד אמסלם: צריך להבין, אנחנו הולכים פה על הליך לדעתי טכני, הוא בכלל לא תכנוני, בגלל שאף אחד לא יהרוס כלום.
דוד אמסלם: אנחנו לא לומדים גמרא, בואו נעבור על העניין הזה, אני רוצה לקדם את העניין הזה בגלל שבסופו של עניין, צריך להבין, אני חושב שהיום חלקים גדולים מאוד מהיישובים הערביים בנויים לכאורה באופן לא חוקי וצריך להכשיר אותם.
דוד אמסלם: למה רוצים להכשיר אותם?
דוד אמסלם: בגלל שאחרת זה ימשיך ויגדל.
דוד אמסלם: ואז אתה מכשיר את המצב הקיים ומסכם איתם, מהיום פותחים משהו אחר, בואו נתחיל לתכנן, נייצר קרקעות חלופיות, נייצר קרקעות שאנחנו נתכנן אותן, נביא תב"עות אחרות ונפסיק את הבלגן.
בצלאל סמוטריץ': אשרי המאמין.
בצלאל סמוטריץ': רק שייכנס לפרוטוקול, אשרי המאמין.
דוד אמסלם: בצלאל, זו כוונת המחוקק.
דוד אמסלם: בגלל שאם לא, אז אני אספר לך, זה לא משנה מה יקרה, אבל הם ימשיכו לבנות.
דוד אמסלם: אז בואו נסדיר.
<תומר רוזנר: אני רוצה להעיר עוד שתי הערות, אחת בהתייחס להערות של חברי הכנסת.
<תומר רוזנר: תשומת הלב לכך שהוועדה הזו היא ועדת משנה של הוועדה המחוזית לכן חבריה חייבים לבוא מקרב חברי הוועדה המחוזית, אי אפשר להוסיף כחברים בוועדה הזאת מי שאינם חברי הוועדה המחוזית, כלומר, כמו שהוצג כאן, נציג חברתי או נציג של הרשויות המקומיות האחרות.
<תומר רוזנר: מה שכן אפשר לעשות, אם חברי הכנסת מעוניינים בכך, להוסיף אותם כמשקיפים בוועדה.
<תומר רוזנר: זו הערה אחת.
<תומר רוזנר: הערה שנייה מתייחסת לנושא של מינהל מקרקעי ישראל או רשות מקרקעי ישראל ומשרד הבינוי.
<תומר רוזנר: זאת הערה שאנחנו לא הערנו אותה קודם, אבל אנחנו מעירים אותה עכשיו, אני חושב שמשרד הבינוי הוא בכלל לא רלוונטי לוועדה הזאת, כי לא מדובר כאן על בינוי ציבורי ועל תכניות ציבוריות, אלא על בינוי פרטי בעיקרי ורובו על קרקע פרטית.
רועי פולקמן: לא קשור, אבל ההשלכות הן ישירות.
רועי פולקמן: מה זאת אומרת?
רועי פולקמן: אם צריך לעשות פיתוח או לבנות - - -
<תומר רוזנר: זו הכשרת בינוי קיים.
דוד אמסלם: חבר'ה, הבנתם מה אמרתי?
<תומר רוזנר: לעומת זאת דווקא רשות מקרקעי ישראל היא רלוונטית מאוד לוועדה הזאת מכיוון שמדובר ברישום הקרקעות וחלק מהקרקעות, במקרה הזה חלק קטן, הן בניהולה של - - -
רועי פולקמן: בוא נסכים ששניהם רלוונטיים.
רועי פולקמן: משרד הבינוי, אתה יכול להגיד שהוא לא רלוונטי כשמסדירים תכנון ביישוב.
<תומר רוזנר: הערה אחרונה שאנחנו רוצים להעיר - - -
<אילן טייכמן: אני רוצה רק להעיר דבר אחד.
<אילן טייכמן: מה זאת הרלוונטיות של חברי הוועדה?
<אילן טייכמן: זאת היכולת שלהם לתרום להליך, להבין את ההליך וכו'.
<אילן טייכמן: משרד הבינוי והשיכון עוסק במגזר הערבי בצורה מאוד מעמיקה, מכיר את הדברים, הנציגים בוועדה המחוזית עוסקים בנושא, לכן כיוון שהם עוסקים בנושא זה רלוונטי שהם יישבו שם.
<אילן טייכמן: אין שום בעיה שזה יהיה גם ממלא מקום.
<תומר רוזנר: אז שלוש הערות.
<תומר רוזנר: שתי הערות טכניות.
<תומר רוזנר: הערה אחת, אנחנו מציעים להעביר את ההגדרה של יישוב מיעוטים לסעיף 1 לחוק, כי היא רלוונטית גם לסעיפים אחרים.
<תומר רוזנר: זו הערה טכנית.
<תומר רוזנר: הערה שנייה, להבהיר שמדובר גם באפשרות למלא ממלא מקום של חבר ועדה כחבר בוועדת המשנה.
<תומר רוזנר: וההערה השלישית, שהיא המהותית ביותר, ופה אנחנו צריכים את הקשבת חברי הכנסת, במסגרת ההמלצות של צוות 120 הימים, שבו מדובר כאן, הוצע, כפי שאמרנו, לאפשר את הרישום של הקרקעות באמצעות התכניות האלה ובמקביל לכך, במסגרת תיקון לחוק מיסוי מקרקעין ולחוק מס רכוש נקבעו בעצם הקלות בנושא של הבאת האישורים מרשויות המיסוי לצורך ביצוע תהליך הרישום הזה.
<תומר רוזנר: זה לא מופיע בהצעת החוק הזו, זה מופיע בהצעת חוק ההסדרים אמנם, אבל זה יידון בוועדת הכספים.
<תומר רוזנר: אחד החסמים המרכזיים לנושא של הרישום הוא הנושא של האישורים שנדרשים מרשויות המיסוי.
<תומר רוזנר: הממשלה הבינה את זה והיא לא ויתרה על המיסוי, אלא ויתרה על המצאת האישורים לצורך הרישום מרשויות מס שבח ומס רכוש.
<תומר רוזנר: דא עקא שהממשלה בעצם לא מציעה כאן לוותר על הנושא של דרישת האישורים מהרשות המקומית ומוועדה מקומית לתכנון ובנייה על תשלום המיסוי העירוני.
<תומר רוזנר: אנחנו סבורים שהחוסר הזה יכשיל את כל המהלך, הרישום לא יוכל להתבצע כי אנשים לא יוכלו להשיג את האישורים האלה והרישומים לא יתבצעו וכל המהלך שהממשלה מנסה לקדם במסגרת הזאת לא יוכל להתבצע.
<תומר רוזנר: הדוגמה שבה הממשלה נקטה בעבר במהלכים דומים כדי לקדם את הליכי הרישום הוא חוק רישום שיכונים ציבוריים שבו מתאפשר רישום ללא צורך בקבלת האישורים מרשויות המיסוי, לא המדינתיות ולא העירוניות, מהלך שעובד בהצלחה.
<תומר רוזנר: משרד הבינוי והשיכון יוכל להעיד על כך.
<תומר רוזנר: החסם הזה של המיסוי העירוני, דרישת האישורים למיסוי העירוני, אנחנו מבקשים להביא לתשומת הלב שבהיעדר ויתור על החסם הזה עלול כל המהלך הזה לבוא לידי כישלון.
<תומר רוזנר: אין קדושה בנושא הזה, יש מדינות רבות שבהן עסקאות במקרקעין לא טעונות אישורים מהסוג הזה ובארץ, כפי שאמרנו, נעשה מהלך שכאשר יש אינטרס מדינתי בקידום הרישום והסיחור של הקרקעות מוותרים על האישורים האלה לצרכי הרישום.
<תומר רוזנר: לתשומת לב הוועדה.
דוד אמסלם: לא הבנתי מספיק, הייתי רוצה שתחדד טיפה את הנושא.
דוד אמסלם: על איזה אישורים אתם מוותרים?
<קריאה: - - - לוותר על ארנונות, הוועדה - - -
<תומר רוזנר: לא מוותרים על הארנונות.
דוד אמסלם: רק שנייה, תן לי להקשיב, אני רוצה להבין.
<תומר רוזנר: לצורך רישום בטאבו, כשאתה עושה היום עסקה במקרקעין אתה צריך להביא ארבעה אישורים, אישור ממס שבח, אישור ממס רכוש, אישור מהעירייה על מיסוי עירוני ואישור מהוועדה המקומית על היטלי השבחה, ששילמת את כל החובות שלך.
דוד אמסלם: ואז רושמים את זה על שמי בטאבו?
<תומר רוזנר: רק אז רושמים את זה על שמך בטאבו.
<תומר רוזנר: כפי שאמרנו, ההצעה הזאת באה לאפשר את הרישום בטאבו של דברים שלא - - -
<קריאה: לא ההצעה הזאת, ההצעה שלא נידונה.
<תומר רוזנר: לא, ההצעה הממשלתית בכללותה נועדה לאפשר את הרישום הזה של קרקעות שלא רשומות עד היום.
<תומר רוזנר: לצורך העניין הזה מקימים את הוועדה המיוחדת הזאת, נותנים לה סמכויות, מאפשרים את הרישום הזה.
<תומר רוזנר: במסגרת סעיף אחר לחוק ההסדרים, שנידון בוועדת הכספים, במסגרת ההצעה הזאת, הממשלה מוותרת על האישור של מס שבח והאישור של מס רכוש.
<תומר רוזנר: לא צריך את האישורים האלה לצורך הרישום.
<תומר רוזנר: דא עקא, את האישורים של העירייה ושל הוועדה המקומית - - -
דוד אמסלם: ואיך היא מתכוונת לגבות את מס שבח ואת מס רכוש?
<קריאה: הליכי הגבייה יימשכו, רק זה לא יהיה תנאי לרישום.
<תומר רוזנר: יפה מאוד, אז אנחנו מציעים אותו דבר, הליכי הגבייה יימשכו, גם לגבי הארנונה וגם לגבי היטל השבחה.
<תומר רוזנר: זה לא יהווה חסם לרישום.
דוד אמסלם: יש הערות לעניין?
<ערן ניצן: ועדת הפנים מכירה היטב את המצוקה, ועדת הפנים שותפה איתנו במאבק והקושי שיש לנו מול היכולת הפיננסית של רשויות בישראל ובוודאי ובוודאי הרשויות הערביות.
<ערן ניצן: אני אומר לכם שהמדינה תמשיך לרדוף אחרי מס שבח ואחרי מס הרכוש, יש לה את הכלים לעשות את זה ועם כל הכבוד אני גם יודע לומר שהסכומים שאנחנו מדברים עליהם לא יגרמו לשיתוק במדינה, אם כי היא תמשיך לרדוף את הסכומים האלה.
דוד אמסלם: על כמה מדובר?
דוד אמסלם: מה ההערכה שלכם?
<ערן ניצן: באותה חקיקה של מס רכוש, אני מדבר על כמה מאות מיליוני שקלים, הן ממס רכוש והן - - - עוד פעם, זה - - - והם לא גובים אותם היום, זה לא כסף שהם גובים היום, הם לא מצליחים לגבות את זה ממילא.
<ערן ניצן: הכול נידון בבתי המשפט ואז אומרים 'אוקיי, אנחנו נמשיך לרדוף את הכסף, אנחנו נגבה אותו גם בסופה של דרך, אבל אתם לא צריכים את האישור שלנו שהדבר הזה הוסדר כדי לרשום'.
<ערן ניצן: לדעתי, היושב ראש, אם אנחנו נרחיב את זה גם למיסוי המוניציפאלי, אנחנו עלולים להקשות מ אוד על הרשויות המקומיות לגבות את המיסים השוטפים הללו ולהעמיד אותם בפני מצוקה תקציבית.
דוד אמסלם: אני רוצה לומר כזה דבר, אני אגיד לכם מה אני חושב.
דוד אמסלם: הסיפור של ועדת הרישום, לטעמי ולפי הבנתי, הוא בכלל לא בא מהסעיפים האלה.
דוד אמסלם: יש בעיה בכלל בנושא בעלויות.
דוד אמסלם: הרי מה קורה במגזר הערבי?
דוד אמסלם: אלה קרקעות ששייכות לסבא של הסבא של הסבא שהתחיל והיום יש לך כמעט 200 יורשים ואתה לא יודע מה לעשות איתם.
דוד אמסלם: ולא משנה כרגע, גם בהנחת עבודה שאין חובות.
דוד אמסלם: לכן אתם בינתיים, לדעתי, מחפשים את המטבע תחת לפנס, לא בדיוק איפה שהוא הלך לאיבוד, לכן אני לא רואה בעיית רישום בעלות בזה שהוא בעצם חייב מס רכוש והוא לא משלם אותו.
דוד אמסלם: אני מודיע לך שברגע שהוא יצטרך לקבל היתר בנייה הוא ירוץ לשלם את מס הרכוש, זו כבר הבעיה שלו.
דוד אמסלם: לכן אני אישית חושב שגם האנשים שגרים בבתים, הם רוצים להסדיר את הנושא.
דוד אמסלם: תאמין לי, הם רוצים להסדיר את הנושא, אתה צריך לתת לו את הפתח להסדיר.
דוד אמסלם: אני רואה את הסיפור היותר כבד בסיפור של הבעלות.
דוד אמסלם: אם אתם רוצים לוותר על כסף, אין לי בעיה, אני תמיד בעד, תוותרו למי שאתם רוצים, אתם הקופאים.
דוד אמסלם: רק דרך אגב, בסעיפים האחרים שאתה מדבר איתי, אל תספר לי אחרי זה שאין לכם כסף.
דוד אמסלם: בגלל שיש לי איתך עוד כמה סיפורים אחרים שלא קשורים לוועדה כרגע בדיון.
<ערן ניצן: אנחנו ממשיכים לרדוף אחרי החוק, לא ויתרנו על הכסף, רק אמרנו ש - - -
דוד אמסלם: דרך אגב אחרי זה תספרו לנו כמה כתבי אישום וכמה יש לכם בבתי משפט עד היום.
דוד אמסלם: אני מודיע לך, אין הרבה כאלה.
<ערן ניצן: יכול להיות, אין לי מושג.
דוד אמסלם: דרך אגב אתם לא יודעים על זה, אני אגיד לך גם.
דוד אמסלם: אני אסביר לך איך זה עובד, אתם לא יודעים אם הבן אדם בנה, כן או לא.
דוד אמסלם: אתם לא מוציאים כל יום מזל"ט למעלה, מצלמים, מתקשרים אליו, אומרים לו, 'הלו, בנית אתמול, בוא תשלם'.
דוד אמסלם: הוא רוצה לבוא לרשום, אתה אומר לו, 'רק שנייה, אתה רוצה רישום?
דוד אמסלם: בוא תשלם'.
דוד אמסלם: ככה זה עובד.
דוד אמסלם: ערן, אתה מדבר עם בן אדם שמבין איך זה עובד, אז לכן ממילא אתה לא תקבל את הכסף בגלל שאתה לא יודע בכלל למי ללכת.
דוד אמסלם: אבל זה גם בסדר, אני לא בא משם, זו החלטה שלכם, יש שר אוצר בשביל זה, הוא מחליט, אנחנו איתו.
דוד אמסלם: אני רק אומר, בגדול אתם לא פותרים את בעיית הרישום, אתם לא מסירים את החסם, אתם מוותרים לבן אדם, אין בעיה, אבל לא הסרתם את החסם.
דוד אמסלם: לגבי מה שאמר תומר, הנושא של הארנונה, יש פה את השלטון המקומי?
דוד אמסלם: אני אגיד לך משהו לגבי הארנונה, תומר.
דוד אמסלם: אני תמיד אומר שהרבה פעמים השלטון המרכזי מנחית על הרשויות כל מיני גזרות כאילו הוא מהאו"ם, 'אתם תעשו, אני אגיד לכם מה לעשות ואתם תשלמו'.
דוד אמסלם: איך תמיד הייתי אומר?
דוד אמסלם: הכנסות אצלכם, הוצאות פה.
דוד אמסלם: לכן אני אישית חושב שגם פה, אם הרשויות ירצו לוותר על הארנונה - - -
<תומר רוזנר: לא מוותרים.
דוד אמסלם: אני מדבר כרגע בנתיב הקריטי הזה של הרישום.
<תומר רוזנר: דווקא לרשויות המקומיות יש אמצעי גבייה טובים מאוד, יש להם את פקודת המיסים (גבייה), הם יכולים להטיל עיקולים ישירות על חשבונות הבנק של אנשים - - -
דוד אמסלם: אין שום בעיה, אבל אני לא רוצה להיות יותר צדיק מהאפיפיור.
דוד אמסלם: אם האוצר ומי שמוביל את הבינוי במדינת ישראל לא מעלה את הבקשה הזאת אין שום בעיה.
<תומר רוזנר: אני אומר, אנחנו מעלים את הבקשה הזאת כי אנחנו סבורים שבנושאים אחרים שמניסיון העבר עולה שזה חסם מאוד מרכזי לנושא של הרישום וזה יכול להכשיל את כל המהלך.
דוד אמסלם: אז בואו תחשבו על זה, בגלל שכרגע תומר נותן לכם מה שנקרא ידע אישי בשני שקלים.
דוד אמסלם: אני, לפי תפיסת עולמי, אנחנו לא שר האוצר ולא שר הבינוי, אתם מעלים את הדרישות, הוא כרגע מאיר בפניכם איזה שהיא בעיה שאני מתחבר אליה, אני אומר לך את האמת, זה גם נכון, תחשבו על זה, תרצו לעשות תיקון בזה, תחזרו אלינו.
רועי פולקמן: פה רק חשובה עמדתו של משרד הפנים, כיוון שהאיתנות של הרשויות המקומיות, בוודאי הערביות, קריטית והאמירה שיש להם כלים לגבות, שנים רבות עוסקים בעליית הגבייה ברשויות הערביות, זה לא כזה פשוט.
רועי פולקמן: אני לא יודע, משרד הפנים צריך להגיד את עמדתו המקצועית.
דוד אמסלם: אני רוצה להסביר כזה דבר.
דוד אמסלם: צריך להבין את ההליך.
דוד אמסלם: אני לא כל כך הבנתי את זה עד הסוף.
דוד אמסלם: עירייה, היא גובה את הארנונה, לא קשור כרגע לרישום.
דוד אמסלם: דרך אגב, העירייה גובה ארנונה גם על עבירות בנייה, לא קשור, אתה עשית עבירת בנייה, אני מחר הורס לך את זה, אבל תשלם ארנונה על מה שיש לך.
דוד אמסלם: עכשיו, איך העירייה עובדת?
דוד אמסלם: בניגוד למה שאמרתי לגבי מס רכוש, לעירייה אין מקורות הכנסה אחרים, היא הולכת כל חצי שנה, לוקחת חברה, אומרת לה 'בואי תבדקי, כל אחד מי עשה - - -
רועי פולקמן: כולל הלא חוקי.
דוד אמסלם: כן, הכול, רק הלא חוקי.
דוד אמסלם: מה שחוקי היא יודעת, היא אומרת להם, 'לכו תבדקו לי את הלא חוקי' ואז היא הולכת וגובה את הכסף ויש לה אינסנטיב לעשות את זה.
דוד אמסלם: היא לא מחכה ואומרת, רק רגע, בואו נחכה, נראה עד שהוא ירשום ואז אני אגבה, בגלל שאז, אתה מבין שזה לא יקרה אף פעם.
דוד אמסלם: לכן אני לא רואה את זה כבעייתי ברישום עצמו, זה בשוטף העירייה כבר גובה את הכסף ואם היא לא גובה, היא גם לא תגבה את זה פה.
<סזאר יהודקין: אפשר להתייחס לסעיפים האלה?
דוד אמסלם: באיזה מובן אתה רוצה להתייחס?
<סזאר יהודקין: יש לי מספר הערות.
<סזאר יהודקין: אני מעמותת 'במקום', אני ליוויתי את העבודה של צוות ה-120 יום אז הייתי רוצה להתייחס לכמה היבטים.
דוד אמסלם: בוא נגמור את הכול ואחרי זה תעיר לנו את ההערות.
דוד אמסלם: אני אעשה סיבוב קצר להערות.
<קריאה: סליחה, אדוני, רק כמה הערות לגבי הסעיפים שהוקראו כבר.
דוד אמסלם: הוא מדבר רק על מה שהוקרא.
דוד אמסלם: כן, אחרי זה נעשה עוד סיבוב ונשמע את ההערות שאתם רוצים להעיר.
דוד אמסלם: בבקשה, בואו נמשיך בהקראה.
דוד אמסלם: בשלב הזה אני עושה את ההקראה, שומע את חברי הכנסת ומתקדמים, בסוף אנחנו נשמע - - -
עבדאללה אבו מערוף: אבל בכל זאת ההסבר - - - ההסתייגויות שהוערו מחברת הכנסת גרמן, אתם בכל זאת הבאתם הסבר, ההסבר שלך בקשר לוועדה והרכב הוועדה והכול.
דוד אמסלם: אני אומר עוד פעם, חבר הכנסת עבדאללה, בסך הכול ההרכב של הוועדה הזאת זה ההרכב של הוועדה המחוזית, וכמו שאמר תומר, ממנו אתה לוקח משהו יותר מצומצם.
דוד אמסלם: כמו שאנחנו פה מקימים ועדת משנה, אנחנו לא מביאים מוועדות אחרות, אנחנו בינינו.
דוד אמסלם: אנחנו רוצים לייעל את התהליך, אני רואה את זה כמתחבר, כרץ, בגלל שאני לא רואה סתירה בדברים.
דוד אמסלם: יש לממשלה אינסנטיב, יש לה רצון להסדיר כרגע את ה - - - זוהיר בהלול, ישבנו עם מנהלת מינהל התכנון ומזה זה נולד.
דוד אמסלם: יש עניין להסדיר את העבירות הקיימות.
דוד אמסלם: פה נרוץ מהר להסדיר אותן, שהבן אדם לא יחיה תחת עבירה, אלא יבין, יסדירו לו את זה ונגמר, כדי שלא יעשה עוד עבירה.
דוד אמסלם: הרי בן אדם לפעמים אומר 'תשמע, אני כבר עושה עבירה, אז בוא נמשיך.
דוד אמסלם: בניתי קומה אחת לא בסדר, ממשיכים לנג'ס לי, אני אבנה עוד קומה', ככה אומרים לו, 'אתה יודע מה, נסדיר לך קומה ותעצור'.
דוד אמסלם: אז הוא מוכן.
<תומר רוזנר: אז אנחנו ממשיכים להקריא.
דוד אמסלם: אז הסדר יהיה כזה, חברי הכנסת מתייחסים להקראות, כשנסיים את הכול נעבור שוב פעם לשמוע את ההערות.
דוד אמסלם: הייתי מבקש לא לחזור על ההערות עוד הפעם ולא לחזק ולא להגיד 'גם אני מסכים'.
דניאל עטר: מה הייתה ההערה של תומר לגבי ההצעה של יעל, שהתקבלה על ידי מינהל התכנון, לגבי הנציגות של היישובים?
רועי פולקמן: הייתה הערה של היועץ המשפטי שזה חייב להיות מישהו מתוך הוועדה המחוזית.
רועי פולקמן: כיוון שאין שם נציגים כאלה אתה לא יכול למנות לוועדת המשנה.
רועי פולקמן: זה מה שאני הבנתי.
דוד אמסלם: בוא נגיד, אם יש שם נציג - - - הרי בסופו של דבר גם הוועדה המחוזית מורכבת מנציגים מהוועדה המקומית.
דוד אמסלם: אז הם אמורים לייצג את הנושא הזה.
דוד אמסלם: אבל אני רואה את זה כמשהו אחר לגמרי, אני רואה את ההסדרה שכולם רוצים לעשות, זה לא איזה שהוא ויכוח, האם המרפסת כן טובה או לא טובה, אתה מסדיר את המצב כמות שהוא.
דוד אמסלם: מי שרוצה משקיף, אהלן וסהלן, אני לא רואה בעיה שם.
<תומר רוזנר: אז תחליטו.
דוד אמסלם: להיפך, אני רואה משהו זריז שמסדר את הכול מהר מהר.
<תומר רוזנר: אנחנו נמשיך בנושא של יישובי המיעוטים, לכן אנחנו נדלג כרגע על פסקה (2) ונעבור לפסקאות (3) ו-(5).
דוד אמסלם: פה אני רוצה לומר, אני רוצה לתת קרדיט לחבר הכנסת זוהיר בהלול וגם לעבדאללה אבו מערוף, הם העלו בפניי את הנושא הזה כבר לפני כחודשיים, אפילו עשינו דיון אחד עם בינת שוורץ לגבי הנושא הזה של הסדרה, לכן החבר'ה האלה הם היו הטריגר, לדעתי, לנושא הזה שמינהל התכנון התחבר אליו.
זוהיר בהלול: וחלוקת המדליות?
דוד אמסלם: יש לי.
דוד אמסלם: הבאתי לך אחלה קפה.
דוד אמסלם: נחתִּי לפני שעתיים מאתיופיה, הלכתי לבקר שם, הייתי בשבת עם היהודים באתיופיה והם הביאו לי קפה, באתיופיה יש קפה מיוחד, זה מולדת הקפה, אז קבל מדליה, אתה ואבו מערוף, כל אחד שקית קפה.
דניאל עטר: איך כל הזמן יש עדיפות לערבים אצלנו?
דניאל עטר: תגיד לי איך.
<לירון אדלר: פסקה (3) בעמוד 5 למטה.
<לירון אדלר: (מקריאה): בסעיף 62א(א) – בפסקה (16)(ב), במקום הסיפה המתחילה במילים "יופחת משטח ההגדלה" יבוא "או ניתנה הקלה המאפשרת תוספת לשטח הכולל המותר לבנייה במגרש כאמור בסעיף 151(ב2), יופחתו משטח ההגדלה המותר לפי פסקת משנה (א) שטחי התוספות שאפשרו ההקלות כאמור"; בפסקה (17)(ד), במקום הסיפה המתחילה במילים "יופחת משטח ההגדלה" יבוא "או ניתנה הקלה המאפשרת תוספת לשטח הכולל המותר לבנייה במגרש כאמור בסעיף 151(ב2), יופחתו משטח ההגדלה המותר לפי פסקאות משנה (א) עד (ג) שטחי התוספות שאפשרו ההקלות כאמור"; בסעיף 151, אחרי סעיף קטן (ב1) יבוא: (ב2) (1) על אף האמור בסעיף קטן (ב) ביישוב מיעוטים, תוספת לשטח הכולל המותר לבנייה בתחום מגרש המיועד למגורים בתכנית שאישרה ועדה מחוזית, בהיקף של עד 30% מהשטח הכולל המותר לבנייה במגרש (להלן – התוספת) לא תיחשב כסטייה ניכרת, ובלבד שהתקיימו תנאים אלה:
<לירון אדלר: בניית התוספת הושלמה לפני יום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011); הוכח להנחת דעתה של הוועדה המקומית, לפי חוות דעת מהנדס הוועדה שהוצגה לפניה, כי התוספת לא תפגע בשלד הבניין וביציבותו או במערכות הבניין ובתפקודיו; הוכח להנחת דעתה של הוועדה המקומית, לפי חוות דעת מהנדס הוועדה שהוצגה לפניה, כי מוסדות הציבור, השטחים הפתוחים, התשתיות ושטחי החניה הכלולים בשטח התכנית ובסביבתו נותנים מענה לצרכים הנובעים מהתוספת; כללה התכנית שאישרה הוועדה המחוזית הוראות המאפשרות תוספת שטחי בנייה לשטחים המותרים מכוחה, בכפוף לאישור מוסד תכנון שאינו רשות רישוי, בלא צורך באישורה של תכנית נוספת, יופחתו שטחים אלה מהשיעור הקבוע בפסקה (1); לצורך בניית תוספת הבנייה לפי פסקה (1) לעיל, לא תיחשב כסטייה ניכרת גם הוספה של קומות תת-קרקעיות או הוספה של שטח לצרכי חניה בקומות תת-קרקעיות; (א) ועדה מקומות רשאית ליתן הקלה ביחס למגבלה שנקבעה בהוראות תכנית ביחס למספר יחידות הדיור בבניין, למספר הקומות בבניין, לגובה הבניין, לתכסית הבניין או לקווי הבניין, אף אם נקבע בתכנית כי סטייה מהוראות התכנית כאמור תהיה סטייה ניכרת, ובלבד שמתקיימים התנאים הבאים: הסטייה כאמור נדרשת לדעת הוועדה המקומית לצורך תוספת הבנייה; התכנית כאמור נכנסה לתוקף לפני יום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011).
<לירון אדלר: (ב) ניתנה הקלה בהתאם להוראות פסקת משנה (4)(א) לעיל ביחס לסטייה ניכרת הקבועה לפי הוראת תכנית וכתוצאה מכך נפגעו מקרקעין שלגביהם ניתנה ההקלה כאמור, או מקרקעין הגובלים עימם, יהיה זכאי, מי שהיה בעל הזכויות במקרקעין ביום מתן ההקלה, לפיצוי מהוועדה המקומית ויחולו לעניין זה הוראות סעיפים 197-200 לחוק, בשינויים המחויבים, ויראו במועד שבו ניתנה ההקלה כמועד אישור תכנית פוגעת.
<לירון אדלר: הוראות פסקאות (1) – (4) לא יחולו אם נתבקש היתר לפי הוראות תכנית המתאר הארצית לחיזוק מבנים קיימים מפני רעידות אדמה.
<לירון אדלר: הוראות סעיף קטן זה יחולו לגבי בקשה להקלה שהוגשה לוועדה המקומית לפני יום ד' בטבת התש"ף (1 בינואר 2020).
<לירון אדלר: "
<תומר רוזנר: רק אני אסביר בשתי מילים במה מדובר.
<תומר רוזנר: מדובר בהצעה להכשיר בנייה שנעשתה עד 2011 בסטייה מהוראות תכנית, חריגות בנייה, למשל תוספת קומה מעבר למה שמותר בתכנית או חריגה מקווי בניין או דברים כאלה, בהיקף של עד 30% מהיקף הבנייה המותרת, במסגרת הליך של הקלה ללא צורך בתכנית נוספת.
<תומר רוזנר: זה הליך מאוד מאוד חריג שבעצם מאפשר הכשרה של בנייה בלתי חוקית בהיקף של 30%, מאוד יוצא דופן, שבו הממשלה מבקשת ללכת לקראת הבנייה ביישובי המיעוטים, כאשר ההליך הוא הליך של הקלה.
דוד אמסלם: ומעבר ל-30%?
<תומר רוזנר: מעבר ל-30% יצטרכו תכנית בניין עיר.
<קריאה: צריך להגיש תב"ע חדשה אם חרגת.
דוד אמסלם: מה סותר היום להגיש את התב"ע החדשה בלי קשר לזה?
<תומר רוזנר: יכולים להגיש.
זוהיר בהלול: תומר, למה לא להשאיר שיקול דעת לוועדה?
דוד אמסלם: לא, לפני כן.
דוד אמסלם: אני רוצה להבהיר את העניין.
דוד אמסלם: רוב הבעיות, רוב הבנייה, לפי תפיסתי והבנתי, היא 100%, היא לא 30%.
דוד אמסלם: אם רוצים, יש שתי אופציות, או אופציה אחת להתחכם ולהגיד לו אדוני, 'אתה יודע מה?
דוד אמסלם: מאשרים לך מרפסת ועוד איזה חדר קטן אם עשית'.
דוד אמסלם: אבל אני מבין שזה לא הרעיון.
דוד אמסלם: הרעיון הוא לבוא אחת ולתמיד להסדיר את כל הנושא, לקחת כמות שהוא את כל המצב הקיים - - -
<קריאה: זה הסעיף הקודם שדיברנו עליו.
<קריאה: זה הסעיף של ועדת משנה.
דוד אמסלם: איך אתה מסדיר אותו?
דוד אמסלם: אם אתה הולך עכשיו אתה להסדיר את כל הנושא ואומר לבן אדם 'לך תגיש תב"ע על כל דבר ודבר', אז אנחנו - - -
<קריאה: הוא לא יגיש.
דוד אמסלם: לא, אז מה קורה?
דוד אמסלם: תכנית התב"ע שואבת את כוחה מתכנית המתאר, אז אתה קודם כל צריך לבנות תכנית מתאר, אתה, אז אם כבר הכנת תכנית מתאר תכין אתה גם את התב"ע ותגמור את העניין.
<תומר רוזנר: זה הסעיף הקודם של ועדת המשנה.
רועי פולקמן: אדוני היושב ראש, הכוונה כאן שבמקרים שכבר יש תב"ע ויש חריגות אז בסוף הוועדה אומרת שאנחנו עוצרים את זה איפה שהוא.
רועי פולקמן: אבל אם אתה תגיד לשיקול דעת הוועדה, אז אתה אומר שכל חריגת בנייה - - -
דניאל עטר: לא, רועי, אני אסביר לך למה אני מתכוון.
רועי פולקמן: אני נותן גמישות גדולה וחריגה, כדי לחסוך בכל מקום לעשות תב"ע, גם אם יש חריגת בנייה עד 30%, שזה שיעור עצום, אתה מאפשר.
רועי פולקמן: מעבר לזה תגיש תב"ע.
דוד אמסלם: הבנתי, אבל לשם אני רוצה למשוך.
דוד אמסלם: כמו שאמרתי קודם, חלק גדול מאוד מהבנייה היא בנייה שהיא לא חוקית.
דוד אמסלם: למה היא לא חוקית?
דוד אמסלם: אני אספר לך למה היא לא חוקית, היא לא חוקית בגלל שהיא לא עונה על שימושי הקרקע.
דוד אמסלם: הרי בכל תכנית מתאר בזמנו מה עשתה המדינה?
דוד אמסלם: היא באה ואמרה - - -
<ערן ניצן: זה לא המצב, אדוני יושב, אנחנו לא נותנים לשימוש הקרקע - - -
דוד אמסלם: תן לי רק שנייה, אני אסביר.
דוד אמסלם: עוד מעט אני אסביר לך מה קורה.
דוד אמסלם: בזמנו כולל בכל תכנית מתאר, למשל, אתה הגדרת איפה יש בינוי ואיפה שאין בינוי כרגע אתה הגדרת את זה כשטח ירוק, כדי שלא יבנו, ומחר אתה רוצה לפתח את זה שוב אז אתה עושה תב"ע מקומית והופך את ה - - - הירוק הוא בעצם כדי שלא תהיה חריגה איפה שאתה לא רוצה וזה מחסנים.
דוד אמסלם: ביישובים הערבים, צריך להבין, כל חריגת בנייה בנויה על שטח ירוק בגלל שבהגדרה אלה עבירות הבנייה.
אורי מקלב: או שעברו את האחוזים.
דוד אמסלם: אז אני אגיד איפה הבעיה.
דוד אמסלם: הבעיה היא במה שאני אומר עכשיו.
דוד אמסלם: הרי מה קרה?
דוד אמסלם: בכפרים הערביים בסופו של דבר היה גידול של האוכלוסייה, הקרקעות הן קרקעות שלהם פרטיות, בא האבא, אומר לבן שלו, 'תשמע, בן שלי, התחתנת, לך שמה, איפה שגידלנו את הזיתים, תבנה את הבית'.
דוד אמסלם: הילד מה עשה?
דוד אמסלם: הלך בנה שם.
דוד אמסלם: עכשיו אלה הבעיות.
דוד אמסלם: זה גם בירושלים.
דוד אמסלם: בן אדם סביר שיש לו אופציה להסדיר את סוגיית הבינוי, הוא מסדיר אותו, זה טוב לו נכסית, הבניין שלו שווה ערך יותר גבוה, הוא לא רוצה לעבור על החוק.
דוד אמסלם: הוא עובר על החוק רק איפה שאין לו ברירה.
אורי מקלב: זה לא יפתור.
אורי מקלב: החוק לא מדבר על זה.
דוד אמסלם: עכשיו, היום, יש בן אדם, למשל רוצה להסדיר את אותה חלקה, כמו שאמרתי, עם הזיתים, מה הוא עושה?
דוד אמסלם: מגיש תב"ע.