GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: הבנתי שהוא מטפל בנושא אלימות, שהוא יכול לטפל, אבל מה הסמכות שלו?
דוד אמסלם: הוא יכול לעצור?
דוד אמסלם: מה הוא יכול לעשות?
<מירי פרנקל-שור: יש לו סמכות זיהוי מאותו אדם, סמכות לבקש תעודת זהות, לערוך חיפוש, לעכב, לחפש אחר נשק.
<מירי פרנקל-שור: יש לו את כל הסמכויות בנושא אלימות.
דוד אמסלם: כל זה בנושא אלימות?
<מירי פרנקל-שור: בנושא אלימות בלבד.
<מירי פרנקל-שור: הוא צריך להחליט באיזה כובע הוא משתמש.
<מירי פרנקל-שור: יש לו את כל הסמכויות, מלבד סמכות - - -
דוד אמסלם: דרך אגב, החוק מגדיר מה זו אלימות?
<מירי פרנקל-שור: החוק אומר: "מעשה אלימות – הכאת אדם או הפעלת כוח על גופו בדרך אחרת, במישרין או בעקיפין, בלא הסכמתו, או בהסכמתו - - -"
דוד אמסלם: הכוונה היא אלימות פיזית.
זאב בנימין בגין: מירי, אני לא מוצא סמכות חיפוש.
זאב בנימין בגין: כתוב: "לדרוש מכל אדם למסור לו כל ידיעה או מסמך".
<קריאה: סעיף 13(2).
<מירי פרנקל-שור: בסעיף 13 הסמכות של הפקח העירוני.
זאב בנימין בגין: את מדברת על הרגילים?
<מירי פרנקל-שור: אני מדברת על השיטור העירוני.
דוד אמסלם: אני מבין שלפקח עירוני רגיל יש את הסמכויות שלו על פי חוק העזר העירוני.
<מירי פרנקל-שור: גם על פי החוק הזה.
דוד אמסלם: אני מדבר כרגע על פקח בלי קשר לחוק הזה.
דוד אמסלם: פה יש פקח אקסטרה.
דוד אמסלם: יש לו את הסמכויות של הפקח הרגיל פלוס הסמכויות שמותר לו לטפל בסוגיות אלימות כמו שוטר, כאשר יש הגדרה מה זו אלימות.
דוד אמסלם: אלימות זו אלימות פיזית.
דוד אמסלם: הסמכויות שלו לעכב, לחפש וכו' אלו סמכויות כמו של שוטר.
דוד אמסלם: דרך אגב, הוא לא חייב ללכת עם שוטר איתו, נכון?
<מירי פרנקל-שור: הבשורה של החוק שהוא לא צריך.
דוד אמסלם: הבשורה היא שהפקח הוא שוטר לטובת העניין.
<מירי פרנקל-שור: בנושא אלימות.
זאב בנימין בגין: הוא הוסמך על ידי המשטרה?
דוד אמסלם: אני מעריך שהוא עובר הסמכה, עובר הדרכה והשר חותם לו על התעודה.
זאב בנימין בגין: פה כתוב שראש הרשות המקומית רשאי להסמיך.
<יואל הדר: פקח רגיל.
גלעד ארדן: זה היה לפנינו, יהיה גם אחרינו.
<מירי פרנקל-שור: בסעיף 10 מדובר על הסמכת פקחים מסייעים.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים על הפקח המסייע.
דוד אמסלם: זה השיטור העירוני.
דוד אמסלם: הפקח הרגיל לא בדיון פה.
דוד אמסלם: הפקח המסייע מקבל הכשרה ממשטרת ישראל.
דוד אמסלם: האם השר מאציל לו את הסמכות, או שראש העיר?
<יואל הדר: השר.
<יואל הדר: צריך להתחיל מאבני היסוד.
<יואל הדר: החוק מ-2011 הקנה שתי סמכויות.
<יואל הדר: סמכות אחת היא לפקח רגיל.
<יואל הדר: החוק נתן לו סמכויות רגילות.
<יואל הדר: ראש העיר הוא זה שמסמיך אותו.
<יואל הדר: הוא לא נתן לו סמכות של עיכוב.
<יואל הדר: גם לגביו נעשית איזו בדיקה מסוימת, אבל לא בדיקה מקיפה כמו שנעשית לגבי הנושא של פקח מסייע.
<יואל הדר: פקח מסייע זו רמה נוספת שנדרשת מהפקחים של הרשויות המקומיות.
<יואל הדר: לפקח המסייע יש גם סמכות של עיכוב.
<יואל הדר: המשטרה מכשירה לצורך התפקיד של פקח מסייע.
גלעד ארדן: פורמאלית אני חותם, אבל ההכשרה היא הכשרה משטרתית.
<יואל הדר: לפקח מסייע יש סמכות עודפת בנושא של עיכוב.
<יואל הדר: המטרה של הפקח המסייע הייתה לסייע בתחום האלימות.
<יואל הדר: כשפקח מסייע הולך עם שוטר ברחוב ורואה עבירות שהן לאו דווקא בתחום האלימות, השוטר יכול לסייע לפקח.
<יואל הדר: זה כמו שדיברו על הבאסטות בבני ברק.
<יואל הדר: הוא לא צריך להפעיל את הסמכות שלו לנושא של האלימות אם לא נדרש.
<יואל הדר: אם תידרש סמכות בגלל שמישהו מהבאסטות יתחיל להשתולל, הוא יסייע לשוטר כי יש לו סמכות עודפת.
<יואל הדר: זה לא שהוא לא יכול לשמש בתפקידו כפקח.
<יואל הדר: אנחנו רוצים את הסיוע הנוסף, את התגבור הנוסף, לכן הוא משמש כפקח עם בונוס נוסף.
יעל גרמן: מתוך המילה "מסייע" יכול - - -
<יואל הדר: הוא מסייע, אבל מונחה על ידי המשטרה.
יעל גרמן: האם הוא יכול לבדו?
גלעד ארדן: התשובה היא כן.
<יואל הדר: התשובה היא כן, אבל רק אם בבוקר מפקד התחנה אומר לו: אתה באזור מסוים תעשה את הסיור.
<יואל הדר: הוא לא יכול להחליט לבד שהוא הולך לאזורים מסוימים.
<יואל הדר: הוא מונחה על ידי המשטרה.
<יואל הדר: זה החוק.
<יואל הדר: אין לו פעילות עצמאית, אלא הוא מונחה על ידי המשטרה.
גלעד ארדן: חבר הכנסת בגין, שאלת על פקח רגיל.
גלעד ארדן: לפי מה שהוסבר לי, ואולי חברת הכנסת גרמן יודעת יותר טוב ממני, ראשי ערים בעבר היו נותנים לפקח רגיל תעודה, מסמיכים אותו להיות פקח.
גלעד ארדן: בזכות החוק הזה, כיוון שרצינו להחליט מה זה פקח מסייע, רצינו שיהיה מישהו ברמה יותר גבוהה מהפקח הרגיל.
גלעד ארדן: מה הסתבר?
גלעד ארדן: שאין שום סילבוס, אין שום תהליך הסמכה גם לפקח הרגיל.
גלעד ארדן: רק בזכות החוק הזה ב-2011 נכנס איזה שהוא סטנדרט למה זה פקח רגיל.
זאב בנימין בגין: בפני מי שני סוגי הפקחים נותנים דין וחשבון, כמו למשל במקרה של חריגה מסמכות?
תמר זנדברג: האם בעבודת הבדיקה שנעשתה בתקופת הוראת השעה - בין היתר זאת הייתה המטרה של הפיילוט - היו מקרים של חריגה מסמכות?
<יואל הדר: אם יש חריגה מסמכות זה אומר שמישהו פעל בניגוד לדין.
<יואל הדר: זה מה שחבר הכנסת בגין שואל.
<יואל הדר: הוא עשה עבירה פלילית.
<יואל הדר: אם הוא הפעיל סמכות במקום שאין לו, הוא עשה עבירה פלילית.
<יואל הדר: אם הוא עבר עבירה פלילית או חשד - - -
זאב בנימין בגין: הפעיל כוח יתר בלתי סביר.
<יואל הדר: זה חוסר סמכות.
<יואל הדר: אסור לו לעשות.
<יואל הדר: הוא ייחקר על ידי תחנת המשטרה, אבל לא תחנת המשטרה הספציפית הזאת, כי הם עובדים ביחד.
<יואל הדר: זה כדי למנוע מצב שיחשבו, גם למראית עין, שאחד שנמצא אתו בבוקר לא בערב גם חוקר אותו.
<יואל הדר: הוא ייחקר על ידי המשטרה אם הוא חרג מהסמכות שלו.
<יואל הדר: זה להבדיל מהמשטרה, שאם מישהו חורג מהסמכות הוא נחקר על ידי מח"ש.
<יואל הדר: עשינו את ההפרדה בין השוטר לפקח בנושא הזה של החקירות.
זאב בנימין בגין: זה לא ראש העיר.
זאב בנימין בגין: הוא לא נותן בעניין הזה דין וחשבון לראש העיר.
<יואל הדר: גם בפני ראש העיר.
<יואל הדר: אם הוא עבר עבירה משמעתית, לא ברמה פלילית, ודאי שהוא צריך לעמוד לדין משמעתי.
דוד אמסלם: גם היום זה כך לגבי פקחים רגילים.
דוד אמסלם: האצלת הסמכות היא של השר?
דוד אמסלם: נניח שבא בפני השר מקרה מסוים של פקח מסוים שהתנהל לא נכון.
דוד אמסלם: האם הוא שולל את הסמכויות, או ראש העיר שולל את הסמכויות מהפקח?
דוד אמסלם: אני מדבר רק על אלימות.
דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים על הפקח הרגיל.
<יואל הדר: מי שמאציל יכול גם למשוך.
דוד אמסלם: המשטרה עושה את ההדרכה.
דוד אמסלם: היא מנחה את הפקחים איך להתנהל.
דוד אמסלם: אני מדבר כרגע רק על האלימות, תעזבו עכשיו את שאר הדברים.
דוד אמסלם: השר מאציל את הסמכויות לאותו פקח.
דוד אמסלם: תכנית העבודה לאותם זוג פקחים, לאותו פקח פלוס שוטר או לפקח לבד סגורה בין המשטרה לראש העיר.
<יואל הדר: בנוסף לכל האירוע הזה, יש לנו מינהלת במשרד שעושה בקרה כל הזמן.
דוד אמסלם: במידה וישנה מחלוקת – אני בכוונה לוקח נקודות קצה - בין אותה תחנת משטרה לאותו ראש עיר, המשטרה יכולה לחזור חזרה למצב הקודם ולשלול את הסמכות של אותו פקח בנושא של האלימות.
<יואל הדר: אם יש חריגה - - -
דוד אמסלם: נניח שלא מסתדר, אז השר יכול לבוא ולהגיד לאותה עירייה: הבנתי שאתם לא מתנהלים נכון לפי הדיווח שאני מקבל ממפקד התחנה, לכן אני מושך את הסמכות שלי - - -
גלעד ארדן: כבר יש תהליכים כאלה.
דוד אמסלם: זאת אומרת, זה בבקרה מסוימת.
<יואל הדר: השליטה היא של השר.
גלעד ארדן: יש תהליכים כאלה – אני לא רוצה להגיד איזה רשויות, כי אני רוצה שהן יתקנו את זה - של תחילת שימוע על-מנת לבטל.
<מירי פרנקל-שור: אם הוא משתמש בכוח שלא כדין ויש כלפיו תלונה, האם יש חקירת משטרה בנושא?
<רותם פלג: ברור.
<רותם פלג: זאת עבירת משמעת לפי החוק.
<יואל הדר: גם משמעת.
<יואל הדר: את דיברת על פלילי.
דוד אמסלם: כל עבירת אלימות של עובד עירייה היא פלילית ומשמעתית.
<מירי פרנקל-שור: מה עושים?
<יואל הדר: האזרח יכול לפנות למשטרה ולהגיש תלונה.
<יואל הדר: אם המשטרה אומרת שאין פה מהלך פלילי, אפשר להעביר את זה לרשות המקומית שתעשה דין משמעתי.
זאב בנימין בגין: אמור להיות הבדל בין תחושת ביטחון לבין ביטחון.
זאב בנימין בגין: האם עקבתם גם אחרי העבירות, לא רק על תחושת הביטחון?
זאב בנימין בגין: כמו שאמר מיקי קודם, אם רואים מנורה כחולה מנצנצת זה נותן תחושת ביטחון, אבל האם מבחינת העבירות יש לנו ירידה?
זאב בנימין בגין: אני מדבר על עבירות מכל סוג.
<רותם פלג: התשובה היא כן.
<רותם פלג: אנחנו בודקים תשומות וגם תפוקות.
<רותם פלג: אנחנו בודקים כמה פעולות ביצע השיטור העירוני.
יעל גרמן: בודקים גם אם מספר העבירות ירד?
<קריאה: לא דיווחו.
<רותם פלג: אנחנו בודקים גם את זה.
גלעד ארדן: אתה יכול לדעת כמה עבירות היו?
דוד אמסלם: אני מעריך שכשיש שוטר או פקח כזה, הוא אולי לא מונע את העניין, אבל הוא גם בטח לא יוצר אלימות עודפת.
דוד אמסלם: זה בוודאי.
דוד אמסלם: בוא נגיד שהוא מהווה סוג של הרתעה.
דוד אמסלם: אם 100%, 50%, 30% - - -
תמר זנדברג: זאת אמירה שאתה אומר על סמך הערכה שלך.
דוד אמסלם: רק הערכה.
תמר זנדברג: הפיילוט ביקש בדיקה של הדבר הזה.
<יואל הדר: יש גם דיווח לוועדה.
גלעד ארדן: הוא הועבר לוועדה.
<יואל הדר: לפני חצי שנה.
<יואל הדר: כל חצי שנה יש דיווח.
דוד אמסלם: האם היה אזרח שפנה אליכם, שהתלונן על זה שאחד הפקחים שקיבל סמכויות תקף אותו באופן לא הוגן, באופן לא חוקי, משהו חריג?
<קריאה: היו פקחים שעברו - - -
דניאל עטר: אני לא יודע למה הדיון בשלבים כל כך רבים גלש למקומות כאלה.
דניאל עטר: הרעיון הוא רעיון נכון, הוא רעיון טוב, הוא צורך בשלטון המקומי.
דניאל עטר: יש דוגמאות רבות מהעבר.
דניאל עטר: אני לפני יותר מ-20,25 שנה הייתי מנכ"ל הרשות לפיקוח חקלאי.
דניאל עטר: גם אני וגם כל הפקחים תחת אחריותי היו עם סמכויות שוטר שהשר לביטחון פנים היה חתום על הסמכות הזאת, כולל החרמת רכבים עד 30 יום וכן הלאה.
דניאל עטר: זה דבר שהוא נכון, הוא עונה על צורך בשלטון המקומי.
דניאל עטר: סדרת השאלות שצריכה להישאל היא כדי לנסות להבין.
דניאל עטר: אני רוצה טיפה להרחיב את השאלה של חבר הכנסת בגין, ששאל בפני מי הוא נותן דין וחשבון.
דניאל עטר: הוא עובד של העירייה.
דניאל עטר: את הסמכויות שלו הוא מקבל מהמשטרה.
דניאל עטר: הוא עובד בחיי היום יום.
דניאל עטר: הוא נמצא בישיבות צוות של הרשות המקומית.
דניאל עטר: אין לו את הקשר היום יומי.
דניאל עטר: אם יש תקלה, אם הוא פעל בצורה לא נכונה, בפני מי הוא נותן את דין?
דניאל עטר: מי מודד האם הוא חרג מגבולות הסמכות שלו, לא חרג מגבולות הסמכות שלו, האם הוא פעל באופן ראוי, לא ראוי?
דניאל עטר: מי קבע את הקריטריונים לקליטת האנשים האלה לעבודה?
דניאל עטר: האם יש תהליך שאומר שמי שלא עובר סדרה של קריטריונים לא יכול להיכנס לתהליך של הכשרה כזאת?
דניאל עטר: אנחנו לא רוצים לפגוע, חלילה, באף אחד, אבל ברור לנו מי האנשים שצריכים להיקלט לעבודה כפקחים בעיריות.
דוד אמסלם: יש לכם התייחסות לעניין הזה?
גלעד ארדן: כן, כולל בחוק.
דניאל עטר: האם מחר בבוקר ראש הרשות יכול להחליט שכל עובדי השטח שלו עוברים תהליך של הסמכה בנוסף להיותם בעלי תפקיד אחר בעירייה, כמו למשל פקח בנייה שמגיע למקום ורואה שהערימו ערימת אשפה?
דניאל עטר: האם יינתן לו להיות פקח?
דניאל עטר: אין מצב של כפל תפקידים.
דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים על פקח רב תכליתי.
דניאל עטר: ברור לי לגמרי שראשי הרשויות ירצו מחר בבוקר לייצר כותרת של מכפלות כוח.
דניאל עטר: האם זה נלקח בחשבון?
דניאל עטר: האם חסומה לגמרי האופציה הזאת?
גלעד ארדן: יש יחס מספרי שאנחנו לא מאשרים יותר ממנו.
גלעד ארדן: ברשויות חזקות זה יכול להיות שני פקחים על כל שוטר, ברשויות חלשות ההיפך.
גלעד ארדן: זה גם בגלל הדרישה של המשטרה לשמור על איזה שהוא יחס שיאפשר לשוטר להיות הגורם המוביל.
גלעד ארדן: זה לא שמחר העירייה יכולה להגיד: למרות שהקציתם לי 5 שוטרים, אני רוצה 50.
גלעד ארדן: יש יחס מספרי שלפיו אנחנו עובדים.
דניאל עטר: יש קריטריונים לקביעת היחס המספרי הזה?
גלעד ארדן: זה גם עולה כסף למדינה, כי אני מקצה שוטרים על פי היחס הזה לרשות.
גלעד ארדן: אני צריך לעמוד בסבירות, בשוויוניות, באיזה שהוא היגיון שיש מאחורי היחס הזה.
דניאל עטר: מאוד אהבתי את מה שאמרת בהתחלה על היחס ההפוך ברשויות החלשות.
דניאל עטר: אני חושב שזאת ראייה נכונה, טובה וחשובה.
גלעד ארדן: אני רציתי להרחיב את היחס הזה עוד יותר, אבל המשטרה מתנגדת להצעה שלי.
גלעד ארדן: אנחנו עוד מלבנים את זה.
גלעד ארדן: זו הדילמה בין הרצון לאפשר לרשויות יותר התעצמות של יכולות האכיפה, לבין היכולת של המשטרה להמשיך להוביל, לשלוט, לנהל ולקבוע מדיניות בנושא הזה.
דניאל עטר: הדבר האחרון שאני רוצה לשאול לגביו והוא בולט מאוד בהעדרו זה משרד הפנים.
דניאל עטר: אתמול היה כאן שר הפנים.
דניאל עטר: הופיע בפני הוועדה שר הפנים במשך קרוב לשעתיים.
דניאל עטר: הוא פרס את כל הפעילות של המשרד.
דניאל עטר: לא הוזכר אפילו ברמז כל מה שדיברנו כאן היום.
גלעד ארדן: אנחנו מתואמים מהקצה עד הקצה.
דניאל עטר: יש תיאום מלא?
גלעד ארדן: מלא מלא.
גלעד ארדן: החוק אפילו התעכב שבוע בממשלה עד - - -
דניאל עטר: כל מה שנותר לי זה לברך אתכם על הצעד הזה, לאחל לכם שהוא אכן ימשיך להצליח ולהתפתח עם המחקרים הנלווים.
יעל גרמן: אני בהחלט מברכת.
יעל גרמן: אני מאוד מאוד בעד, אבל מכיוון שאנחנו מגיעים מהרשות המקומית ורוצים לדאוג לרשות המקומית, יש לי כמה הערות ובקשות.
יעל גרמן: העירה היועצת המשפטית של הוועדה שהמטרה היא בפעולות למניעת אלימות.
יעל גרמן: אני הייתי רוצה שיתווסף גם הנושא של איכות חיים, מפני שכשאנחנו באים לפזר חבורה של נערים שמפריעים לשינה או עושים בלגן בחוף הים ובפארק, אני לא בטוחה שזה בדיוק אלימות.
דוד אמסלם: מה שהיא אמרה זה דבר מאוד פשוט.
דוד אמסלם: היא אמרה שהיום לפקח רגיל יש את הסמכות לטפל בנושא איכות חיים.
דוד אמסלם: אנחנו נותנים לו אקסטרה סמכות, שזו הסמכות לטפל באלימות.
דוד אמסלם: זה אומר שזאת קבוצה - - -
יעל גרמן: אני אהיה הרבה יותר שקטה כאשר תהיה המילה "איכות חיים".
דוד אמסלם: אין בעיה, תוסיפי לעותק שלך גם את זה.
דוד אמסלם: תהיי שקטה.
יעל גרמן: אני הייתי רוצה, אני לא יודעת אם בכתב או בעל פה, שאותו שיטור עירוני יקבל גם הנחיות ממוקד 106.
<קריאה: הוא מקבל.
דוד אמסלם: השיטור המשותף גם מקבל.
יעל גרמן: האם נכון שבחוק הקיים מבטלים את חובת הדיווח לוועדה?
דוד אמסלם: אני לא נכנס לסעיפים.
דוד אמסלם: כשניכנס לסעיפים – כבר דיברתי עם השר - נוריד את הסעיף הזה.
יעל גרמן: הייתי רוצה לקבל דיווח כדי לוודא שסד"כ הכוחות המשטרתי לא ירד באותן ערים ובאותם ישובים שבהם הוסיפו.
<יואל הדר: זאת דרישת החוק.
<רותם פלג: זה הפוך.
<רותם פלג: גם הפקחים.
יעל גרמן: בתור חברת ועדה אני רוצה לראות בעיניים שזה לא ירד.
דוד אמסלם: דרך אגב, מה שהערת, כבוד השר, זאת הערה חשובה.
דוד אמסלם: כדאי שבערים שאתם נכנסים זה יהיה רק באקסטרה, זה יהיה בתוספת, שלא ראש העיר יבוא ויגיד: יש לי 30 פקחים, עכשיו - - -
<יואל הדר: החוק קובע - - -
יעל גרמן: הדבר האחרון הוא נושא המימון.
דוד אמסלם: הוא כבר ענה על זה.
דוד אמסלם: הוא אמר שהפקח ממומן על ידי העירייה, השוטר על ידי המשרד לביטחון פנים.
דוד אמסלם: זה לא שוטר עם שכר כמו שיש בכדורגל.
יעל גרמן: האם המימון הוא מאגרת השמירה, שזה בעצם מס על התושבים?
דוד אמסלם: אני רוצה לומר משהו לגבי אגרת השמירה.
דוד אמסלם: על אגרת השמירה אנחנו דנים בסיפור הארנונה.
דוד אמסלם: עשינו כבר דיון בעניין הזה.
דוד אמסלם: עמדתי היא שאגרת השמירה לא קשורה לזה.
<קריאה: היא קשורה.
דוד אמסלם: היא קשורה ולא קשורה.
דוד אמסלם: ישנן רשויות שגובות אגרת שמירה ואין בהן שיטור משולב.
יעל גרמן: מה קורה באותם מקומות שיש שיטור משולב?
דוד אמסלם: ראש עיר שיש לו הזדמנות לגבות אגרת שמירה גם גובה אגרת שמירה.
דוד אמסלם: זה דבר שהוא לא הגיוני.
דוד אמסלם: יכול להיות שחלק יגבו את האגרה מהסיבה הזאת.
דוד אמסלם: חלק גובים את האגרה בלי הסיבה הזאת.
גלעד ארדן: יש מקומות שיש ולא גובים.
דוד אמסלם: יש לי דיון בנושא אגרת השמירה.
<יואל הדר: האגרה פוקעת בדצמבר.
דוד אמסלם: יש צו שעה של האגרה עד דצמבר.
דוד אמסלם: אנחנו קרובים במדינת ישראל למצב שבו עוד מעט כשהאזרח יצא לרחוב יעשו לו אגרת הליכה במדרכה, אגרת כניסה למכולת.
דוד אמסלם: מהרגע שהוא יצא מהבית יוטלו עליו אגרות.
דוד אמסלם: זה עוד מעט.
דוד אמסלם: זה דיון אחר.
תמר זנדברג: אני חייבת לציין שזו לא הפעם הראשונה שבה דבר כזה מובא לנו כאן ובמליאה בלחץ זמנים מאוד גדול.
תמר זנדברג: יש כאן מהלך והיפוכו.
תמר זנדברג: כל פעם אומרים לנו: זאת הוראת שעה, זאת בחינה, יהיה לנו את הזמן לדון.
תמר זנדברג: זאת כבר פעם שנייה בקדנציה שלי שמביאים לנו את זה ברגע האחרון, אומרים לנו: אין זמן לדון.
תמר זנדברג: בפעם הקודמת הפכנו את זה מהוראת קבע להוראה שעה על מנת שיהיה לנו את הזמן לדון.
תמר זנדברג: לפי החוק הקיים - - -
גלעד ארדן: אבל הכנסת התפזרה.
תמר זנדברג: מה לעשות, זה חלק מהחיים הדמוקרטיים שלנו.
גלעד ארדן: האופוזיציה מצליחה בפעולתה.
תמר זנדברג: יכול להיות שיש לזה השלכות.
תמר זנדברג: יכול להיות שהכנסת הקודמת, שלא מילאה את ימיה, לא יכלה לדון כמו שצריך.
תמר זנדברג: בניגוד להוראת החוק, הוראת השעה קבעה שהוועדה הזאת הייתה צריכה לקבל כבר 6 פעמים דיווחים תקופתיים.
<יואל הדר: היא קיבלה.
תמר זנדברג: כרגע נמסר לנו שזה הגיע אתמול.
<יואל הדר: האחרון.
גלעד ארדן: בטוח תזכרי.
גלעד ארדן: בטח עיינת ב-5 הדיווחים הקודמים.
תמר זנדברג: יש כאן סעיף בחוק שמפרט בדיוק מה הייתם צריכים להביא, וזאת לא אמירה כללית שתחושת הביטחון השתפרה, אלא דיווח על ירידה או עלייה בעבירות אלימות.
תמר זנדברג: עלו כאן שאלות בוועדה על הנושא של אי השוויון בין הרשויות.
תמר זנדברג: נאמרה אמירה כללית שברשויות חלשות יותר המצ'ינג לא יגיע לחצי חצי אלא לשליש ושני שליש.
תמר זנדברג: האם נבדק אם הוחמר אי השוויון בין הרשויות השונות בעקבות הפיילוט?
תמר זנדברג: לא נמסר לנו שום מידע על זה.
תמר זנדברג: הוועדה הזאת לא קיימה דיון.
תמר זנדברג: זה שהכנתם דוח, הוא נשלח במייל, וכן הופץ או לא הופץ לחברי הוועדה, זה לא אומר שהוועדה הזאת קיימה דיון.
דוד אמסלם: למה את צריכה פיילוט לעניין?
דוד אמסלם: יש לך היגיון.
דוד אמסלם: אני מודיע חד משמעית שערים שהן חזקות יקבלו יותר ביטחון לפי המודל.
דוד אמסלם: זה קורה בחיים בכל נושא.
דוד אמסלם: ערים יותר חזקות מקבלות יותר ניקיון, מקבלות יותר איכות סביבה, מקבלות הכל.
תמר זנדברג: את האמירה שאמרת עכשיו אנחנו כוועדה לא מקבלים, מעולם לא קיבלנו.
גלעד ארדן: אז נכשלתם בעבודתכם.
תמר זנדברג: יכול להיות שכולנו נכשלנו, אבל השרים שאמונים על זה נכשלו יותר.
גלעד ארדן: בתוך החוק הזה יש מודל שהופך את זה.
גלעד ארדן: אם לא תבזבזו את הזמן ובאמת תרצו לראות מה יש בו, אתם תראו את זה.
דוד אמסלם: אני לא נמצא כרגע בחוג לפילוסופיה.
דוד אמסלם: אני מכיר את החיים.
דוד אמסלם: אנחנו באים מהזווית של החיים.
דוד אמסלם: מה הוא אמר?
דוד אמסלם: ערים שיש להן יותר כסף יקצו יותר פקחים.
דוד אמסלם: כתוצאה מזה הוא יאלץ להקצות יותר שוטרים.
דוד אמסלם: יש עיר במדינת ישראל שאין לה כלום, אין לה כסף לשום פקח.
דוד אמסלם: פה צריכה להיות ההתערבות שלהם בקטע המינימאלי.
דוד אמסלם: זה אומר שגם עם ערים שאין להן מספיק כסף, או עם ערים שאין להן כסף בכלל - גם אם הלכתם בפיילוט של שני שליש ושליש - תדברו, תנסו לתת להן שדרוג.
תמר זנדברג: אני רק רוצה להגיד למה אני אומרת את זה.
תמר זנדברג: חלק ממה שהטריד את הוועדה הזאת זה בין היתר הנושא של הגדלת הפער בין הרשויות.
תמר זנדברג: זה שיש פער אנחנו יודעים, אבל האם כתוצאה מהמודל הזה חלה הגדלה של הפער בין הרשויות?
תמר זנדברג: דבר שני הוא הנושא שהתייחסה אליו היועצת המשפטית, הנושא של המעבר האינהרנטי של סמכות שלטונית, כולל סמכות להפעלת אלימות, אל הפקחים.
תמר זנדברג: האם יש נתונים שיכולים להגיד לנו אם החשש הזה התממש או לא התממש?
תמר זנדברג: זה מה שהיינו אמורים לדון בו.
דוד אמסלם: שאלנו אותם אם יש אזרח שבא והתלונן.
תמר זנדברג: הם היו צריכים לעשות חקירה שיטתית, לשאול את השאלה: האם כתוצאה מהעברת הסמכות הזאת - - -
גלעד ארדן: יש לנו חקירה שיטתית.
גלעד ארדן: כשתרצי פעם תשובות, תקבלי אותן.
תמר זנדברג: אני מתקשה להבין את האופן שבו ההערות של חברי הכנסת מתקבלות בוועדה הזאת.
גלעד ארדן: ההערות שלך הן לא קונסטרוקטיביות.
גלעד ארדן: את לא רוצה תשובה.
גלעד ארדן: אם את רוצה להשמיע, בסדר.
גלעד ארדן: זאת ביקורת שאין לה הצדקה.
תמר זנדברג: כל חבר או חברת כנסת יחליטו לפי שיקול דעתם איזה סוג של ביקורת - - -
גלעד ארדן: וכל שר לפי שיקול דעתו יחליט האם זאת ביקורת אמיתית, או נאום לאומה בלי שום כוונה לשמוע את התשובה.
גלעד ארדן: זה מה שאת עושה.
תמר זנדברג: אלה היו הדברים שהיו אמורים להיות מובאים בפני הוועדה הזאת.
תמר זנדברג: הוועדה הזאת תחליט ותשקול את הנתונים האלה לפני שהיא מחליטה האם להעביר את הוראת השעה להוראת קבע.
תמר זנדברג: הדבר הזה לא נעשה, אני קובעת את זה באופן מפורש.
תמר זנדברג: האם אנחנו מוכנים לתת בהוראת שעה סמכות נוספת, שהיא סמכות עיכוב לפקחים נוספים, לפני שדנו בסוגיה הזאת?
תמר זנדברג: הדבר האחרון שאמרה אותו חברת הכנסת גרמן זה הנושא של הכרסום בסמכות הוועדה.
תמר זנדברג: אדוני כבר נתן עליו את הדעת.
דוד אמסלם: שמענו את זה.
<מירי פרנקל-שור: אדוני השר, צריך לקח את הדברים של חברת הכנסת זנדברג ולתת להם את המשמעות הנורמטיבית.
<מירי פרנקל-שור: המדינה אחראית על האזרח, היא אחראית לתת לו את הביטחון האישי.
<מירי פרנקל-שור: עכב חוסר תקציב ועכב אי היכולת להקצות שוטרים הוחלט לעשות מהלך ולהסמיך את הפקחים של הרשויות המקומיות בסמכויות שבאופן עקרוני המשטרה הייתה צריכה לעשות.
<מירי פרנקל-שור: מה שצריך להקפיד זה שברשות מקומית שלא יכולה לממן את השיטור העירוני כיוון שההכנסות שלה לא מספיקות, אין אגרת שמירה וכו', האזרח לא יקבל פחוות ביטחון אישי.
גלעד ארדן: אני רוצה להתחיל מהנושא החברתי.
גלעד ארדן: יש מודלים בהקשר הזה שהשוטרים בתחומים רבים כפופים לראש העיר באופן ישיר.
גלעד ארדן: המודל הזה הוא לא מודל שאומץ במדינת ישראל.
גלעד ארדן: למודל שאומץ אפשר לקרוא שיטור משולב, שיטור עירוני.
גלעד ארדן: אתם הסברתם, לכן אני לא אחזור על ההסבר.
גלעד ארדן: אני מסכים איתך ועם מה שאמרה חברת הכנסת זנדברג וגם אמרו אחרים, שצריך לוודא בתהליך הזה - גם היושב-ראש ציין את זה בצער, לא מתוך תמיכה בסיטואציה - שרשויות חזקות שיכולות להרשות לעצמן להקצות עוד פקחים שיוצמדו לשוטרים, לא יגדילו את הפער שלהן מרשויות חלשות.
גלעד ארדן: אם נסתכל על העיריות שכבר נכנסו למודל, יכול להיות שמה שאמרתם מבוסס בהקשר הזה.
גלעד ארדן: אני לא הייתי במשרד בשנים האלו.
גלעד ארדן: כשנגיע להקראת החוק תראו שהתעקשתי שהשיקולים שינחו אותי באיפה הערים הבאות שניכנס אליהן יהיו לפי דירוג הלמ"ס של הרשות, המיקום הפריפריאלי.
גלעד ארדן: אלה הקריטריונים שדרשתי שיהיו הקריטריונים העיקריים כדי להחליט איפה המדינה שמה בישובים הבאים את הכסף שלה.
גלעד ארדן: זאת הסיבה גם שרציתי את האפשרות לשנות את היחס של כמות השוטרים שאנחנו מקצים לרשות הזאת.
גלעד ארדן: אם ההקצאה היא של שוטרים עם 0 פקחים, זה לא המודל, ואז בואו נדבר על זה שהמדינה צריכה להוסיף שוטרים בתחנות משטרה של רשויות חלשות.
גלעד ארדן: זה לא קשור לחוק הזה, זה קשור למאבק שלי בתקציב המדינה שאני אשמח מאוד שהאופוזיציה תסייע לי בו.
גלעד ארדן: אני אומר כל הזמן שאין מספיק תחנות משטרה במגזר הלא יהודי.
גלעד ארדן: מה לעשות שרוב הרשויות הכי חלשות זה במגזר הלא יהודי.
גלעד ארדן: את התוצאות רואים בתאונות דרכים, בפשיעה, בהרבה מאוד דברים אחרים.
גלעד ארדן: זה המקום לתקן את חוסר היכולת שלהם להקצות פקחים.
גלעד ארדן: יש בעיות נוספות חוץ מכסף לפיקוח, לצערי, בחלק מהמקומות האלה.
גלעד ארדן: שם זה המקום להקצות.
גלעד ארדן: צריך לתקן את העוול החברתי על ידי פתיחת תחנות משטרה והקצאת שוטרים נטו.
גלעד ארדן: בהקשר של המודל הזה אפשר להגדיל את היחס של כמות השוטרים שאנחנו מקצים אל מול כמות הפקחים שתקצה העירייה.
גלעד ארדן: עד כאן המודל החברתי.
גלעד ארדן: אתם יכולים לבחון את המודל או את השיקולים שאמורים להנחות אותי בהמשך היישום שלו וגם לומר את דברכם בסעיף הספציפי.
גלעד ארדן: שתיים, לגבי הבדיקה.
גלעד ארדן: הבדיקה והמעקב שנעשים כל הזמן - אני שולח את הדיווח - זה באמת כמה פעמים התבצע השימוש באותן סמכויות עודפות - שימוש בכוח, עיכוב, חיפוש, תפיסת חפץ, דרישת הזדהות.
גלעד ארדן: זה מה שאנחנו שולחים מעת לעת על פי דרישות החוק, כולל מה ששלחתי אתמול.
גלעד ארדן: למרות שהדיווח הבא בתור היה צריך להיות באוגוסט, שלחנו אותו עכשיו בגלל הדיון בוועדה.
גלעד ארדן: היכולת שלנו לבצע בקרה על שימוש לא נכון בסמכויות האלו זה על בסיס תלונות.
גלעד ארדן: שאלתם, ובצדק, אם יש תלונות בנושאים האלה.
גלעד ארדן: אין תלונות.
גלעד ארדן: כשיש תלונות, אנחנו בודקים אותן בשיא הרצינות ומקיימים תהליך של שימוע לרשות המקומית כדי לאיים עליה בהוצאתה מהמודל.
גלעד ארדן: יכול לקרות תמיד שיש פקח שעשה שימוש לרעה בסמכותו, כמו שיכול להיות בכל מקצוע ובכל תחום.
גלעד ארדן: מעיר לי היועץ המשפטי של המשרד, שעל פי פקודת העיריות כיום, האחריות של העירייה, לא רק של המדינה, כוללת את הנושא של הביטחון.
גלעד ארדן: אנחנו מדברים פה על מודל משולב שנועד להעצים את הביטחון של האזרחים וגם את היכולת לטפל בעבירות איכות חיים, כי בסוף, למרות שהמטרה המקורית שהערת לנו בצדק היא הנושא הזה של מניעת אלימות, זה הדבר המרכזי בתחום של תחושת הביטחון.
גלעד ארדן: כשיש כוח שיטור משולב שמסתובב ברחובות ומונה עוד שוטרים שהרשות קיבלה מהמדינה ועוד פקחים שהיא הקצתה, אז חוץ מעבירות אלימות הכוח הזה גם נחשף לעוד דברים והוא תוספת כוח למה שהיה קודם.
גלעד ארדן: הציבור נהנה לא רק מתוספת בתחושת הביטחון, אלא גם מהיכולת של הכוח המקומי שנמצא שם באותה גזרה גיאוגרפית לתת מענה לבעיות של איכות חיים.
<מירי פרנקל-שור: ביטחון זה לא ביטחון הפנים של הציבור.
<מירי פרנקל-שור: המונח "ביטחון" בפקודת העיריות שנוי במחלוקת.
<מירי פרנקל-שור: לא נרחיב על זה כאן.
<מירי פרנקל-שור: הוא בטח לא בא להחליף את תפקיד הליבה של המשטרה.
גלעד ארדן: לא אמרתי שהוא בא להחליף.
דוד אמסלם: הייתי מבקש מחברי הכנסת של הוועדה להגיש לנו את ההסתייגויות שיש להם על החוק עד היום בשעה 18:00.
דוד אמסלם: מחר נצביע על החוק, נעבור סעיף סעיף, נעבור גם על ההסתייגויות.
דוד אמסלם: אנחנו נפרסם עוד היום לו"ז מעודכן מתי תהיה ההצבעה, כמה ולמה.
דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא חשדות לשחיתות במועצה הדתית בירושלים, של חברת הכנסת עליזה לביא, והתנהלות לא תקינה לכאורה במועצה הדתית בירושלים, של חברת הכנסת רחל עזריה.
דוד אמסלם: אני רואה שעליזה לביא לא נמצאת כאן, היא הביאה אותי ב-8:00 בבוקר אבל היא לא הגיעה, אז בכל מקרה אני אתן את רשות הדיבור לחברת הכנסת עזריה ונפנה לשאר האנשים אחר כך.
רחל עזריה: יש כמה אירועים שנחשפו לאחרונה שהם מאוד מאוד מטרידים לגבי מערך הכשרות בירושלים, לכן ביקשנו את הדיון הזה.
רחל עזריה: מה שקרה בשבועות האחרונים זה מסכת של חשיפת חשש לשחיתויות והדבר הבא שקורה זה שכל מי שאומר משהו בעניין מוצא את עצמו מפוטר.
רחל עזריה: יש כלל ברור שאסור לפטר אנשים בגלל שהם חושפים שחיתות, זה כלל שהוא מאוד מאוד חשוב לכולנו כי זו הדרך היחידה שבה אנחנו מאפשרים למערכת להתייעל ולוודא שלא תהיה שחיתות.
רחל עזריה: אני גם אכביר ואספר שאבי, בצעירותי, כשהוא היה אבא לילדים קטנים, הוא חשף שחיתות במקום העבודה שלו, מהר מאוד הוא מצא את עצמו ללא עבודה ואני רק אומר שכמה שנים אחר כך כל המוסד עבר שינוי מאוד משמעותי, בגלל שהיה ברור שהשחיתות שהוא חשף הייתה מאוד משמעותית.
רחל עזריה: אז יש לנו מערך כשרות שאנחנו יודעים שאחד העובדים, שהוא קרוב משפחה, זה על פי המידע שקיבלתי ואני אשמח לשמוע שהמידע הוא אחר ואם זה נכון, על פי המידע שקיבלתי אחד העובדים דיווח בו זמנית שהוא עבד בשני מקומות בתור משגיח כשרות, מה שכידוע בלתי אפשרי, לפחות לפי חוקי הטבע הקיימים.
רחל עזריה: לאחר שהוא כתב שהוא עובד בשני מקומות ביקשו מאנשים אחרים לשנות את כל מערך הדיווח שלהם כדי שזה יתאים למערך הדיווח שלו 5 חודשים אחורה.
רחל עזריה: ברגע שמישהו אמר משהו, שזה לא בסדר, הוא מצא את עצמו מפוטר.
רחל עזריה: לא רק שהוא מצא את עצמו מפוטר, אלא אמרו ללשכת הרב הראשי של ירושלים שאם הם יחשפו מי סיפר שהבן אדם הזה דיווח שהוא עובד בשני מקומות עבודה העובד השני יוחזר למקום העבודה.