GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רותם פלג: עד אז הסתמכנו בעיקר על סקרים ספורדיים כאלה ואחרים.
<רותם פלג: כאשר אתה עובד על נתוני משטרה, הנתונים אתם אתה מתעסק הם בעיקרם נתוני פשיעה מדווחת.
<רותם פלג: אנחנו לא כל כך יודעים מה קורה בצד השני של הפשיעה הלא מדווחת.
<רותם פלג: הסקר הזה פעם ראשונה שם לנו תמונת מצב אמיתית של פשיעה מדווחת ולא מדווחת כאחד.
דוד אמסלם: מה כתוב שם בנתונים?
<רותם פלג: 714 אלף.
דוד אמסלם: בשנת 2014 יש 714 אלף בני עשרים פלוס נפגעו מפשיעה?
<רותם פלג: שדיווחו בסקר.
דוד אמסלם: אלה מקרים מדווחים?
<רותם פלג: מדווחים בסקר.
<רותם פלג: גם כאלה שהולכים למשטרה וגם כאלה שלא הלכו למשטרה.
דוד אמסלם: זה סקר.
<רותם פלג: זה סקר.
<רותם פלג: זה מה שדווח בסקר ולא מה שדווח למשטרה.
דוד אמסלם: אתם עשיתם איזשהו מדגם?
<רותם פלג: סקר של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<רותם פלג: הסקר הוא לא שלנו.
<רותם פלג: אנחנו יזמנו אותו אבל מי שמבצע אותו, זאת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<רותם פלג: זה סקר שמכאן ואילך יבוצע כל שנה כך שנוכל להשתמש בו ככלי עבודה עתידי כדי לראות אם התכניות שלנו פועלות או לא פועלות וגם ללמוד.
גלעד ארדן: השאלה איך הלמ"ס מגדיר לנשאלים נפגע.
<רותם פלג: יש שם סט מאוד מאוד רחב של עבירות מהיפגעות חמורה ועד היפגעות קלה.
<רותם פלג: אנחנו רואים שהעבירות העיקריות מהן נפגע הציבור הן בעיקר פגיעה מקוונת באינטרנט, אנשים שדיווחו על היפגעות מתופעות פשיעה באינטרנט, גניבה ואלימות.
<רותם פלג: אם אנחנו מסתכלים על תחושת הביטחון של הציבור, ואנחנו מודדים את עצמנו כבר לאורך מספר שנים, אנחנו רואים שהיא נשארת פחות או יותר קבועה עם השנים עם ירידה קלה בשנים האחרונות, אבל תכף נעבור הלאה ונראה שבהשוואה בינלאומית עדיין יש לא מעט מקום לשיפור.
<רותם פלג: ישראל נמצאת באחד המקומות, בשליש העליון, ואני עושה לעצמנו הנחה, של המדינות בהן מרגישים פחות בטוח.
<רותם פלג: גם אנשים שנחשפו לפשיעה ב-12 השנים האחרונות, תחושת הביטחון שלהם - - -
גלעד ארדן: זה מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה?
<רותם פלג: זה OECD.
גלעד ארדן: תחושת הביטחון, זה שלנו או של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה?
<רותם פלג: זה סקר בינלאומי.
<רותם פלג: הקודם הוא שלנו.
גלעד ארדן: הנתונים האלה הם מה-OECD?
<רותם פלג: סקר גאלופ.
דוד אמסלם: זה בארץ ובעולם?
<רותם פלג: זה בארץ ובעולם.
<רותם פלג: השוואה בינלאומית.
<רותם פלג: אנחנו רואים שמקומה של ישראל הוא לא מקום טוב.
דוד אמסלם: מי מעלינו?
<רותם פלג: מעלינו יש את ברזיל, בלגיה, פורטוגל.
<רותם פלג: באחרים יש את הונגריה, יוון.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אנחנו בערך משתווים למה שקורה בברזיל.
<רותם פלג: התחושה של התושבים במרבית המדינות בעולם היא - - -
דוד אמסלם: למה זה קורה?
<רותם פלג: זה חלק מהעבודה שאנחנו עושים.
<קריאה: אלה מדינות ה-OECD?
<רותם פלג: אלה בעיקר מדינות ה-OECD.
<רותם פלג: הנתונים הם מסקר גאלופ הבינלאומי.
<קריאה: צריך להשוות אותנו למדינות ה-OECD.
<רותם פלג: יש לנו גם השוואות למדינות ה-OECD.
<רותם פלג: מה שלקחנו כאן, את הסקרים האחרונים כי יש סקרים מ-2011 או מ-2010 שהם פחות רלוונטיים לקחת אותם כרגע ולהסתכל עליהם.
דוד אמסלם: אני רוצה לומר משהו כהערה גם לדברי השר.
דוד אמסלם: השר עשה קודם הבחנה בין המצב של התחושה של הציבור לבין מה שקורה בפועל והוא אמר שמה שקורה בפועל, זה מה שחשוב.
דוד אמסלם: אני סבור שזה בדיוק הפוך.
דוד אמסלם: התחושה היא החשובה.
דוד אמסלם: הרבה פעמים הציבור מתנהל לפי התחושה.
גלעד ארדן: אני אמרתי שגם וגם.
דוד אמסלם: אני שם את הדגש על התחושה.
דוד אמסלם: אני חושב שהתחושה היא הדבר הכי חשוב.
<רותם פלג: כמו שגם השר אמר, כדי לטפל וכדי להעלות את תחושת הביטחון, צריך לטפל גם וגם.
<רותם פלג: צריך לטפל גם בפשיעה עצמה ולהפוך את המשטרה לגוף אפקטיבי וגם לשפר את תחושת הביטחון.
<רותם פלג: הדברים האלה הולכים בסופו של דבר אחד עם השני ואי אפשר ללכת רק על צד אחד בלי לטפל גם בצד השני.
<רותם פלג: הנושא של שוטרי המקוף או נוכחות משטרתית, אין ספק שהיא אחד הגורמים שמשפיעים משמעותית על תחושת הביטחון של הציבור.
<רותם פלג: ההשפעה שלה על הפשיעה עצמה, יש דברים שהם יותר אפקטיביים ממנה ולכן תמיד צריך לעבוד במקביל על שני הדברים האלה ביחד, אבל אנחנו רואים שעוד יש לנו לאן לשאוף.
<רותם פלג: המטרה של השקף הזה היא להראות שאנחנו לא נמצאים עדיין במקום שבו אנחנו רוצים להיות.
<אבי נעים: אנחנו מדברים על שוטרי המקוף כבר כמה שנים.
דוד אמסלם: מי כבודו?
<אבי נעים: סליחה.
<אבי נעים: אני אבי נעים, אני יושב ראש ועדת הביטחון בשלטון המקומי וראש המועצה בית אריה.
דוד אמסלם: אנחנו בדרך כלל משמשים כאן כפלטפורמה למשרד להציג את עצמו.
דוד אמסלם: תן לו לזרום.
<אבי נעים: אני לא מפריע.
<אבי נעים: לא באתי להפריע.
דוד אמסלם: אף אחד בוועדות שלנו לא בא להפריע, אבל ניתן לו להתייחס ואחרי כן נדבר.
<רותם פלג: גם כשאנחנו מסתכלים על סוגי העבירות עצמן, הדיווחים למשטרה, זה סקר של האו"מ, אנחנו רואים שגם בהם מדינת ישראל לא נמצאת במקום טוב.
<רותם פלג: שוב, יש לנו עדיין במה להשתפר, גם בעבירות מין, תקיפה, גניבות רכב, התפרצויות וכדומה.
דוד אמסלם: איפה אנחנו באלימות?
<רותם פלג: הקו האדום.
<רותם פלג: בתקיפה אנחנו בקצה העליון.
דוד אמסלם: דרך אגב, יש לכם גם מדרג לגבי רמת העבירה?
<רותם פלג: יש פילוח.
<רותם פלג: אפשר לעשות פילוח לפי סוג עבירה.
דוד אמסלם: כן, אבל אתם מסווגים אצלכם את העבירה גם ברמת חומרה שאתם רוצים לטפל בה?
<רותם פלג: גם במדרג הענישה יש פערים בין תקיפה חמורה ותקיפה לא חמורה.
<רותם פלג: לפי זה אנחנו מודדים את עצמנו ויודעים לפלח את זה.
דוד אמסלם: בסופו של דבר, כל ארגון בכל דבר ובכל נושא, יש לו משימות ויש לו בדרך כלל משאבים ותמיד המשאבים הם בחסר מול המשימות ולכן הוא צריך לעשות איזשהו תעדוף של הנושא.
דוד אמסלם: כם במשטרה יש לכם תעדוף או הנחיות שיש נושאים מסוימים עליהם אתם שמים זום עם יותר אמצעים?
דוד אמסלם: כמובן זה בא על חשבון דברים אחרים.
<רותם פלג: יש מדרג שהולך לפי חומרת העבירה והאפקט שלה או ההשפעה שלה על הציבור.
<רותם פלג: אם מישהו מדווח שהולכים לרצוח אותו, יצאו אליו לפי אירוע אחר.
<רותם פלג: כנגזרת ממדיניות השר, יורד לפעילות המשטרה, נגזרים מזה סדרי עדיפויות לטיפול בעבירות.
דוד אמסלם: אני אחדד שוב את השאלה רק על סמך השקף הזה.
דוד אמסלם: למשל, אני רואה בצד הימני שיש לכם רובריקה שמתייחסת לנושא של התקיפה ולמטה יש גניבת רכב.
<רותם פלג: בשקף הזה שמנו דוגמאות.
דוד אמסלם: אין לי בעיה עם זה.
דוד אמסלם: אני שואל האם אתם במשרד לביטחון פנים, עשיתם עבודת מטה פנימית, כמובן בהתייעצות עם השר, ואתם תעדפתם.
דוד אמסלם: אם למשל באינסטינקט, בבטן, אני מבין שתקיפה זה קצת יותר חמור מאשר גניבת רכב.
דוד אמסלם: לכן אני שואל אם יש לכם איזה שהם סדרי עדיפויות פנימיות בהן אתם משקיעים יותר את המשאבים.
<רותם פלג: קודם כל, אנחנו עושים איזושהי הערכת מצב כדי להבין את התמונה הזאת, שזה חלק ממנה.
<רותם פלג: גם השוואה בינלאומית וגם לראות איפה אנחנו נמצאים.
דוד אמסלם: אנחנו עוד בשלב הבנת הבעיה.
דוד אמסלם: בוא נתקדם.
<רותם פלג: גם מה השפיע וגם מה לא השפיע.
<רותם פלג: מזה נגזרת מדיניות השר, ממנה נגזרות תכניות העבודה, ממנה נגזרת הפעילות בשטח.
<רותם פלג: גם לגבי שימוש בסמים, במקרה הזה קנביס, אנחנו רואים שישראל היא לא במקומות הנמוכים.
דוד אמסלם: דרך אגב, ברשותך, כאן מעניין אותי לשמוע את עמדת השר.
דוד אמסלם: אני רוצה לדעת מה תפיסת השר או תפיסת המשרד לגבי הנושא של התבטאות קציני משטרה.
דוד אמסלם: אני שמעתי את מפכ"ל המשטרה לפני מספר חודשים, את מר דנינו, שהיה בביקור בבתי ספר.
דוד אמסלם: אולי אני לא מדייק במשפט הנכון אבל הוא אמר שעמדת המשטרה, היא דווקא ממליצה או תמליץ על שימוש בקנביס.
דוד אמסלם: אתם מכירים את אותה התבטאות.
דוד אמסלם: רציתי לדעת האם המשטרה אמורה לאכוף את החוקים או גם להמליץ כל הזמן מה נראה לה ומה לא נראה לה.
דוד אמסלם: לפי הבנתי, לפי מה שאני מבין, יש מישהו שמחליט על החוקים ויש מישהו אחר שאמור לאכוף אותם.
דוד אמסלם: קצין משטרה, זה לא עניין של טעם אישי שבא ואומר שזה לא נראה לי וזה כן נראה לי.
דוד אמסלם: כך אני מבין אלא אם אני טועה.
גלעד ארדן: אני התבטאתי בעניין הזה, בימים הראשונים לאחר שנכנסתי לתפקידי, ואמרתי אז שההתבטאות של המפכ"ל לשעבר דנינו הייתה התבטאות חריגה.
גלעד ארדן: כפי שאתה ציינת, הכנסת מחוקקת חוקים ותפקידה של משטרת ישראל הוא לאכוף את אותם חוקים.
גלעד ארדן: אם משטרת ישראל נתקלת באיזושהי בעיה – חוסר הגיון, עומס אדיר, כל דבר שחוק מסוים יכול לייצר עבור הגוף האוכף – הדרך הראויה, המקובלת והנכונה במשטר דמוקרטי תקין היא שהגוף האוכף יבוא לגוף המחוקק – במקרה הזה הממשלה חוקקה חוק מסוים והיא גם הגוף שאחראי על המשטרה – יכול לבוא למשרד ו/או לשר ולומר שיש חוסר הגיון כזה או אחר או בעיה כזו או אחרת בחוק מסוים ומציעים או מבקשים שתבחנו אולי להכניס שינויים בחוק הזה עד כדי ביטולו במקרים קיצוניים.
גלעד ארדן: אני חושב שכך צריכה לנהוג משטרה.
גלעד ארדן: להודיע לציבור כבר שנראה למשטרה או להעביר איזשהו מסר שחוק מסוים הוא בלתי אכיף או לא צריך לאכוף אותו, זה דבר מאוד מאוד בעייתי כי זה בעצם משנה את התפקידים בין הכנסת כגוף מחוקק – או במקרה הזה החקיקה הממשלתית – לבין המשטרה כגוף אוכף.
גלעד ארדן: אני מקווה שזה לא יקרה יותר.
דוד אמסלם: רותם, תמשיך.
<רותם פלג: גם בנושאים אחרים בהם מתעסק המשרד כמו לדוגמה כליאה ומשמורת של אסירים, גם בתחום הזה עוד יש לנו במה להשתפר ביחס לעולם.
<רותם פלג: כאן ההצגה היא של שטח המחייה לאסיר והשר דיבר על זה.
<רותם פלג: יש לנו גם בג"ץ בנושא.
<רותם פלג: זה נושא שתמיד היה על סדר היום בדיוני הוועדה הזאת.
דוד אמסלם: אני רואה שאם אתה אסיר, עדיף שתהיה אסיר בצרפת.
דוד אמסלם: שם התנאים טובים.
<רותם פלג: התנאים שם יותר טובים.
<רותם פלג: אם אנחנו מסתכלים על מה הציבור תופס כפוגע או כמסכן את החוסן החברתי שלו, מעל ארבעים אחוזים מקרים שהציבור תופס ככאלה, הם תחומים שקשורים למשרד לביטחון הפנים, אם זאת אלימות, פשיעה כלכלית, שחיתות ציבורית והגירה בלתי חוקית.
<רותם פלג: ייעוד המשרד.
<רותם פלג: המשרד רואה את עצמו לפחות כגורם שאמור להוות את הזרוע המרכזית של ממשלת ישראל אשר אמונה על ביטחון הפנים של מדינת ישראל.
<רותם פלג: כמו שאתם רואים בדיאגרמה למטה, במעגל הזה, המשרד מקיים תהליך עבודה סדור- דיברתי על זה גם קודם – שמתחיל ממדיניות השר.
<רותם פלג: מזה נגזרים תכנון ויעדים, תכניות עבודה, ביצוע ותוצאות.
<רותם פלג: המשרד בודק את עצמו לאורך כל הדרך עם לא מעט סקרים ולא מעט מערכות מדידה ויעדים כדי לבחון האם התכניות שלו באמת אפקטיביות.
<רותם פלג: אם עשינו משהו, השקענו בו משאבים, אנחנו רוצים לבדוק שהוא אפקטיבי ואם הוא אפקטיבי, להמשיך אותו, ואם הוא לא אפקטיבי, לחזור ולראות מה נכון.
דוד אמסלם: צריך להמליץ לכל המשרדים לעשות את זה.
<רותם פלג: אני חושב שבמקרה הזה יש מה ללמוד מהמשרד לביטחון פנים.
<רותם פלג: אנחנו בהחלט מודדים את עצמנו והרבה.
דוד אמסלם: ממה ללמוד?
<רותם פלג: יעדים ומדידה.
<רותם פלג: זה החזון.
<רותם פלג: לשפר באופן משמעותי את הביטחון האישי, את תחושת הביטחון כמו שגם אתה הזכרת קודם, את הביטחון הקהילתי ובסוף זה מה שמוביל לשיפור איכות החיים של תושבי מדינת ישראל.
דוד אמסלם: איך אתם רוצים לעשות את זה?
<רותם פלג: במגוון רחב מאוד של פעולות.
<רותם פלג: בהמשך נראה עם איזה גופים אנחנו מבצעים את הפעולות האלה וגם נראה מה הכיוונים שלנו לעתיד.
<רותם פלג: אלה הגופים.
<רותם פלג: מטה המשרד, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, כבאות והצלה, הרשות להגנה על עדים שהיא אחת מזרועות המשרד והגופים האזרחיים, גופי המניעה האזרחים, שפועלים דרך הרשויות המקומיות.
<רותם פלג: זה סדר הפעולות או סדר הנושאים בהם אנחנו מטפלים מגיבוש מדיניות, אכיפת חוק, ביטחון הנפש והרכוש, שמירת הסדר הציבורי, החזקת אסירים, מניעת דליקות, מניעת עבריינות ושימוש בסמים.
<רותם פלג: כמו שאתם רואים, חלק מהדברים הם באמת נושקים וחופפים אחד לשני וחלק מהדברים הם כאלה שכל גוף מטפל בעצמו.
<רותם פלג: זה מבנה המשרד.
<רותם פלג: השר בראש המשרד, שלוש זרועות מבצעיות – כבאות, משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר – שכפופות באופן ישיר לשר.
<רותם פלג: המשרד הוא הגורם המפקח והמבקר של אותם גופים והוא בעצם הזרוע הארוכה של השר לבדוק אותם, לקבוע מדיניות וגם לוודא שהמדיניות הזאת קורית.
<רותם פלג: כמו שאתם רואים, הגופים האלה מציבים דילמות ואתגרים יום יומיים שנוגעים בסוף לכל אחד ואחד מאזרחי המדינה.
<רותם פלג: מתחת למטה המשרד יש את אגף כלי ירייה, יש את תכניות המניעה כפי שציין השר – עיר ללא אלימות, מצילה והשיטור העירוני שנכלל בתוך הדברים האלה כאשר אנחנו נמצאים כרגע בתוך עבודת מטה כדי לבחון את האפקטיביות של העבודה, אם אלה שלושה גופים או אם לאחד אותם לגוף אחד - והרשות להגנת עדים שבעצם היא זרוע מבצעית של המשרד שגם נותנת שירותים למשטרת ישראל.
<רותם פלג: זה מבנה המשטרה.
<רותם פלג: מפכ"ל המשטרה בראש הארגון, מבנה מטריציוני – מחוזות שפרוסים ברמת השטח ואגפים מקצועיים שמנחים את פעילות המחוזות.
<רותם פלג: הייעוד העיקרי בהתאם לפקודת המשטרה כפי שמופיעה כאן, התפקידים העיקריים שבסוף המשטרה מתעסקת בהם הם כמובן מאבק בפשיעה ומניעתה, אכיפת החוק, שירות לציבור והגברת תחושת הביטחון האישי ואמון הציבור.
<רותם פלג: מעבר לתפקידים הפורמליים, צריך לזכור שלמשטרה יש את האחריות השיורית.
<רותם פלג: כל מה שאף אחד אחר בתוך המדינה לא מטפל בו או שנמצא בסוג של ואקום, נכנסת בסופו של דבר המשטרה כי היא זאת שנמצאת שם.
<רותם פלג: דוגמה בה אנחנו מטפלים בזמן האחרון היא בטיחות באירועים תחת כיפת השמים כאשר ברור לחלוטין שקצין משטרה לא יכול לאשר את חוזק הקונסטרוקציה שמחזיקה את הבמה או את התאורה, אבל כשאין אף אחד אחר - העסק הזה בסופו של דבר משתרשר לאחריותה של משטרת ישראל.
<רותם פלג: המבנה של שירות בתי הסוהר הוא מבנה דומה.
<רותם פלג: מחוזות בפריסה ארצית ואגפי מטה שהם המנחים המקצועיים כאשר התפקיד העיקרי הוא כמובן אחזקה במשמורת של אסירים ועצורים, מניעת פשיעה בתוך ומתוך בתי הכלא, הפעלת מערכי שיקום בתוך בתי הכלא והפעלת תכניות כליאה חלופיות כמו איזוק אלקטרוני ועבודות שירות.
<רותם פלג: מעבר לזה שירות בתי הסוהר מפעיל גם שתי יחידות שהן יותר איכותיות – האחת, יחידת מצדה שהיא היחידה להתערבות במקרים של אלימות קשה בתוך בתי הסוהר, והשנייה, יחידת נחשון שבעצם אחראית על כל הובלת האסירים ברחבי הארץ.
<רותם פלג: צריך להבין שבכל יממה במדינת ישראל נעים על כבישי המדינה כ-1,600 אסירים ועצירים שהם כשני בתי סוהר על גלגלים.
<רותם פלג: כבאות והצלה.
<רותם פלג: כמו שאמרתי קודם, אנחנו נמצאים בעיצומה של רפורמה מאוד גדולה בתחום הזה.
<רותם פלג: חלק מהרפורמה היה הקמת המבנה הארגוני הזה שגם הוא מבנה ארגוני שמקביל למבנה הארגוני של משטרת ישראל עם מחוזות שתואמים את מחוזות משטרת ישראל ואגפי מטה שמנחים את פעילות המחוזות.
<רותם פלג: תפקידים.
<רותם פלג: אני לא חושב שיש צורך לעבור על זה.
<רותם פלג: אנחנו מטפלים בכיבוי שריפות ובמניעת שריפות ובנושאים של חילוץ והצלה.
<רותם פלג: יש כאן נושא אחד שהוא נושא מרכזי שמעסיק גם את הכנסת וגם אותנו וזה כל הנושא של מניעת דליקות וכל הרגולציה סביב התחום הזה, גם היכולת להשפיע באופן מהותי ולמנוע שריפות וגם לאפשר לעסקים להתנהל בתוך העולם הזה.
<רותם פלג: הרפורמה.
<רותם פלג: חשוב לי להציג את הרפורמה כי אני חושב שזאת אחת הרפורמות הגדולות שקרו במדינה בשנים האחרונות.
<רותם פלג: הרפורמה היא רפורמה שהיא קצת בניגוד ל-DNA הממשלתי.
<רותם פלג: בדרך כלל הממשלה עושה רפורמות שהתכלית שלהן היא להוציא פעילות לגופים אחרים, הפרטות כאלה ואחרות, אבל כאן המהלך היה מהלך הפוך, מהלך של בעצם להלאים פעילות שנעשתה על ידי גורמים אחרים לתוך המדינה.
<רותם פלג: כמו שאמרתי, לקחנו 24 איגודי ערים שכל אחד היה ישות משפטית עצמאית עם מנהל משלו, עם הנהלה משלו, עם שיטות עבודה משלו, עם נהלי התנהלות משלו, חלקם עם הסכמים קיבוציים או פרשנות כזאת או אחרת על הסכמים קיבוציים כאשר כל אחד התנהל אחרת ובעצם הקמנו מהדבר הזה רשות ארצית עם רכש אחיד, עם פיקוד ושליטה אחידים, עם שרשרת פיקוד ברורה מנציב כבאות והצלה למחוזות ולתחנות.
<רותם פלג: על חלק מהרפורמה השר דיבר.
<רותם פלג: אנחנו צריכים להקפיד שהיא קורית.
<רותם פלג: זאת אותה תכנית רב שנתית של התעצמות.
<רותם פלג: הוקצו כמיליארד ורבע שקלים לנושא הזה בתכנית חמש שנתית שבגדול מדברת על שיפור משמעותי במענה המבצעי והמניעתי.
<רותם פלג: אנחנו מתקרבים לשטח, הקמנו ואנחנו מקימים תחנות חדשות בנקודות זינוק, אנחנו מחזקים את התחנות הקיימות כדי שהמענה יהיה מענה איכותי יותר, מעבר מחלק מהמקומות האלה בהם כבאי אחד במשמרת - כאשר ברור לכם שכנראה היכולת שלו במענה לשריפות נמוכה – אנחנו מגיעים עד שלושה כבאים במשמרת, חיזוק התחום של המניעה כאשר בעצם מוקצים לו עשרות מפקחים נוספים, גיוס כבאים נוספים ויש מאות כבאים שאמורים להתגייס והקמת מערך.
דוד אמסלם: כמה כבאים?
<רותם פלג: מאות.
<רותם פלג: בגדול 840.
דוד אמסלם: גייסתם או שאתם מתכוונים לגייס?
<רותם פלג: עד היום גויסו כ-500 כבאים נוספים למערך, גם לפני הרפורמה וגם אחריה.
גלעד ארדן: אני חייב להגיד שעכשיו על כל מודעה של תקן לכבאי, כמה מתמודדים יש?
גלעד ארדן: חמישים או מאה?
<רותם פלג: היו לנו מעל 4,000 על מעל מאתיים מקומות.
דוד אמסלם: גם אני שקלתי להתמודד.
גלעד ארדן: לעומת זאת, לא ציינתי בסקירה שלי שהמשטרה היא בין 1,000 ל-1,700 תקנים פחות איוש, פחות מהתקנים שיש לה ושוטרי הסיור ומוקדנים ואלו שהציבור פוגש ביום יום, רמות השכר שלהם הן נמוכות, לטעמי נמוכות מדי, ביחס למה שיש בכיבוי.
גלעד ארדן: זה מחייב את כולנו לשאול שאלה, האם העובדה שאפשר או אי אפשר להתאגד במשטרה פגעה או לא פגעה בסוף גם בציבור.
דוד אמסלם: זה דיון אחד.
גלעד ארדן: זה לעתיד.
<קריאה: בכיבוי יש לך את הנושא של כוננות בשישי-שבת ואת התורנויות.
גלעד ארדן: במשטרה השכר כולל הכול.
דוד אמסלם: אתה מחבר אותי לדיון הקודם.
דוד אמסלם: זה בדיוק מה שרציתי לומר.
דוד אמסלם: קיימנו דיון על הפקח הרב-תכליתי.
דוד אמסלם: יכול להיות שנעשה את הכבאי גם שוטר ונפתור את העניין.
דוד אמסלם: נאזן את האמצעים.
<רותם פלג: מעבר לגיוס הכבאים, אנחנו גם מקימים מערך מתנדבים גדול שיוכל לתמוך בפעילות הזאת.
דוד אמסלם: זה חשוב גם ברמה החינוכית.
דוד אמסלם: אני מכיר נערים כאלה שמתנדבים.
<רותם פלג: אלה גם אנשים מבוגרים.
<רותם פלג: בסוף אנחנו לא יכולים לפרוס בכל ישוב בארץ תחנת כיבוי עם כבאים שישבו במשמרת ולכן אנחנו מקימים את היחידות האלה שישבו בנקודות הקצה ויוכלו לתת את המענה הראשוני עד להגעת הכבאים.
<רותם פלג: זה גם בצד החינוכי – צופי אש ומחויבות אישית של תלמידי תיכון בכבאות.
דוד אמסלם: דרך אגב, ראש הממשלה, בישיבת סיעה האחרונה שלנו, דיבר על מטוסי הכיבוי.
דוד אמסלם: לפי מה שהבנתי ממנו, אלא אם כן יתקן אותי השר אם לא הבנתי נכון – לפי תפיסת עולמו, השריפות המז'וריות, מכבים אותן באמצעות מטוסי כיבוי.
דוד אמסלם: האם יש לנו דברים כאלה?
דוד אמסלם: האם מתקצבים אתכם בדברים האלה?
דוד אמסלם: הרי צריך גם להביא כסף.
<רותם פלג: בגדול השריפות מתחלקות לשני סוגים.
<רותם פלג: יש שריפות בשטחים בנויים – דירות, עסקים וכדומה – ויש שריפות של שטחים פתוחים.
דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע בעיקר על היערות.
<רותם פלג: כחלק מהרפורמה הוחלט על הקמת מערך כיבוי מהאוויר.
<רותם פלג: הוא הוקם בתחילת הדרך על ידי משרד הביטחון כמענה ראשוני.
<רותם פלג: ניקנו שמונה מטוסים.
<רותם פלג: בשנה-שנתיים האחרונות עשינו עבודת מטה באמת מקצועית מאוד ועמוקה מאוד על מה צריך להיות מענה הקבע בתחום הזה.
<רותם פלג: הוחלט שאנחנו נשארים על אותה פלטפורמה אווירית עם מטוסי האייר טרקטור שכולם רואים, המטוסים הצהובים שטסים כל פעם שיש שריפה, להגדיל את המספר משמונה מטוסים ל-14 מטוסים.
<רותם פלג: אנחנו נמצאים היום עם 14 מטוסים.
<רותם פלג: לדעתי האחרון הגיע בחודש האחרון.
מסעוד גנאים: נדמה לי שהביקוש למשל של אזרחים ערבים להצטרף לכבאות הוא יותר גדול מאשר למשטרה.
דוד אמסלם: הוא אמר שזה נכון לא רק לגבי הערבים.
דוד אמסלם: אני מניח שהציבור כולל גם את הערבים.
דוד אמסלם: גם הערבים אוהבים משכורות גבוהות.
דוד אמסלם: בהקשר של הכיבוי מהאוויר, האם אתם לא חושבים שצריך לעשות עבודת מטה אזורית?
דוד אמסלם: הרי בסופו של דבר אתה לא מביא טנקר כזה עבור שריפה של עשרים שנים.
דוד אמסלם: האם זה נכון לעשות עבודה אזורית או לעשות כבר הסכמי חכירה של מטוסים?
דוד אמסלם: אם יש משהו דרמטי, לא צריך את ראש הממשלה עם המעיל שיבוא ויגיד שהוא התקשר להביא את הטנקר.
דוד אמסלם: לדוגמה ירושלים.
דוד אמסלם: כל שנה שכשיורד שלג, כולם מופתעים.
דוד אמסלם: בסופו של עניין, עשינו הסכמים מובנים עם כל מיני חברות שברגע שיורד שלג, היינו משלמים להם פר תעריף, פר הזמנה, פר עבודה.
דוד אמסלם: אני חושב ששווה לעשות חשיבה כזאת.
<רותם פלג: אנחנו עושים אותה.
<רותם פלג: כחלק מההסכמים הבינלאומיים שהמשרד לביטחון פנים מוביל זה רכיב משמעותי מאוד.
גלעד ארדן: מה שנקרא סיוע הדדי.
גלעד ארדן: הוצאנו לפני שבוע או שבועיים צוות שיעזור בכיבוי שריפה ביוון.
גלעד ארדן: ההסכמים האלו שהמשרד חותם נועדו באמת לייצר מצב, כמו שאתה אומר, שיהיו לנו גם שותפים שיבואו לסייע.
גלעד ארדן: היושב ראש שאל לאו דווקא לגבי המדינות.
גלעד ארדן: יכול להיות שאף מדינה לא מחזיקה משהו כמו מטוס הבואינג הגדול שהשתתף בכיבוי השריפה בכרמל ובהקשר הזה צריך באמת לוודא שיש הסכמים נצורים של רשות הכבאות שלא יצטרכו אחרי כן לשוטט ב-גוגל ולחפש מי החברה, כמו שהיה באסון הכרמל.
גלעד ארדן: הצי של המטוסים קיים כבר.
גלעד ארדן: כרגע הוא בהפעלה תחת מערכת הביטחון וחיל האוויר.
גלעד ארדן: בשנה הקרובה על בסיס מה שאני אחליט הוא יצטרך לעבור תחת המשרד לביטחון פנים ויש עבודת מטה להחליט האם הוא ייקלט תחת משטרת ישראל, תחת המשרד עצמו, איזה גוף יהיה זה שקולט ומפעיל אותו.
<קריאה: או תחת הכיבוי.
גלעד ארדן: או תחת הכיבוי.
גלעד ארדן: אנחנו בוחנים את זה.
גלעד ארדן: ככל הנראה הכיוון יהיה משטרת ישראל שיש לה גם היום יחידת מסוקים.
<רותם פלג: שגם היא משודרגת.
גלעד ארדן: נבחר עכשיו זוכה לשדרג את המסוקים שלה.
גלעד ארדן: אנחנו עוד לא בארצות הברית אבל מתקדמים.
<רותם פלג: גם בהיבט הבינלאומי, כמו שאמר השר, אנחנו מייצרים את ממשק העבודה מול כל המדינות שנמצאות כאן מסביבנו, אם זאת יוון, קפריסין ומדינות במעגלים היותר רחבים כמו איטליה, ספרד וכדומה.
<רותם פלג: מכניסים את זה לתוך ההסכמים אבל בעיקר מייצרים את אותו ממשק עבודה שביום שנצטרך, יהיה את הבן בצד השני אליו נוכל להרים טלפון ולבקש שישלחו וגם אנחנו מסייעים עת אנחנו מתבקשים וגם מציעים במקרים אחרים.
גלעד ארדן: אין כמעט שריפה בה לא משתתפים מטוסי הכיבוי.
גלעד ארדן: גם באלון מורה היו שישה מטוסים, באשתאול בסוף השבוע היו 12 מטוסים.
גלעד ארדן: אלה לא המטוסים הכבדים אלא אפשר אתם להגיע כמעט לכל מקום.
<רותם פלג: בשריפה האחרונה, אתה ראית את האפקטיביות שלהם וגם את זה שהיו 12 מטוסים על שריפה אחת.
דוד אמסלם: חברת הכנסת עזריה, תגעי בחבל.
דוד אמסלם: אתה מכיר את זה שבא לבסיס בטרמפ, ואיך שהוא ראה את האוטובוס, הוא הסתובב.
דוד אמסלם: ה-ש.ג.
דוד אמסלם: אומר לו: בוא תיגע בחבל.
גלעד ארדן: תכניסו לפרוטוקול שהיא הייתה.
<רותם פלג: כחלק מאותו שיפור מענה אווירי, כמו אמר השר אנחנו עכשיו חותמים על חוזה לשדרוג מערך המסוקים של משטרת ישראל שבעצם נותן את הפיקוד ושליטה גם לאירועי כיבוי וגם אנחנו מכניסים יכולת כיבוי למסוקים המשטרתיים.
<רותם פלג: שיפרנו ומשפרים משמעותית את מערך ההכשרה בכבאות, עם הקמת או מיסוד בית ספר שהיה קיים גם קודם.
<רותם פלג: אנחנו נמצאים בתהליך.
גלעד ארדן: הוא בראשון לציון.
גלעד ארדן: שלא תתבלבל דוד, זה לא קרה באקראי אלא משום שאתה מראשון.
<רותם פלג: ליד מחזור האשפה.
<רותם פלג: מקום מעולה.
<רותם פלג: כמו שאמרתי, משפרים את מערך ההדרכה.
<רותם פלג: אנחנו בתהליך של הקמת סימולטור מודרני לכיבוי שריפות שגם הוא ייבנה בראשון.
<רותם פלג: זאת תעודת הזהות של המשרד.
<רותם פלג: תקציב של 2014 ו-2015 היה צריך לקבל עליו עוד כמיליארד שקלים.
דוד אמסלם: משלמים ארנונה בראשון, נכון?
<רותם פלג: אנחנו משלמים הכול בכל מקום.
<רותם פלג: מאז הרפורמה, גם התחום הזה התפתח.
דוד ביטן: משלמים ומקבלים מיליונים מהצד השני.
דוד ביטן: מעבירים מצד לצד.
גלעד ארדן: תבדקו.
גלעד ארדן: תעשו סקר מבנים של כיבוי אש.
דוד ביטן: פעם היו עושים תקציב לכמה שנים ועכשיו עושים כל שנה.
<רותם פלג: בשנת 2015 התקציב היה צריך להיות גדול בעוד כמיליארד שקלים, 14 מיליארד שקלים, כ-36 אלף עובדים, שוטרים, סוהרים וכדומה.
<רותם פלג: 9,000 חיילי חובה.
דוד אמסלם: רק 36 אלף עובדים זה כל מערך המשרד עצמו?
<רותם פלג: תכף נראה את הפילוח.
<רותם פלג: משטרה, שירות בתי הסוהר, כיבוי אש והמשרד.
גלעד ארדן: ועוד 9,000 חיילי חובה.
גלעד ארדן: יש עוד עשרים אלף אסירים.
גלעד ארדן: אתה סופר אותם אצלנו?
גלעד ארדן: הם תחת אחריותנו הישירה במשך 24 שעות ביממה.
<רותם פלג: שבעים תחנות משטרה וארבעים נקודות.
<רותם פלג: 106 תחנות כיבוי, 32 מתקני שירות בתי הסוהר ובתכניות המניעה שלנו אנחנו פרוסים ב-220 רשויות מקומיות.
גלעד ארדן: הוא עשה זאת ספירה אוצרית כי הוא בא מהאוצר.
גלעד ארדן: הוא הכניס את מג"ב.
גלעד ארדן: זה כולל מג"ב איו"ש?
<רותם פלג: כולל.
גלעד ארדן: כולל אלפים במג"ב איו"ש שאין לנו שום השפעה ושום שליטה, הציבור לא מרגיש אותם ולא שום דבר.
גלעד ארדן: שהוועדה פעם תשווה כמה ביחס למספר האזרחים ושלא תיקח את המספר הזה אלא שתיקח את המספר האמיתי.
<רותם פלג: בשקלול המשימות של משטרת ישראל שהן קצת שונות.
גלעד ארדן: שיש בו גם את הטרור כמובן.
<רותם פלג: זה הפילוח של תקציב המשרד.
<רותם פלג: אתם רואים שהרכיב העיקרי הוא משטרת ישראל עם כעשרה מיליארד שקלים.
<רותם פלג: זאת חלוקת כוח האדם.
<רותם פלג: אלה אנשי הקבע.
<רותם פלג: זה כולל גם מג"ב בלי חובה.
<רותם פלג: זאת החלוקה.
<רותם פלג: אלה התוצאות העסקיות, נקרא להן, של המשרד.
<רותם פלג: עשרה מיליון פניות בשנה למוקדי 100 כאשר שני מיליון מהן הופכות לאירועי תגובה, אירועים אליהם יוצאת ניידת.
<רותם פלג: 65 אלף אירועי כיבוי והצלה מהם 41 אלף מקרים של שריפות.
<רותם פלג: 24 אלף אסירים מפוקחים באחריות שירות בתי הסוהר כאשר בסוף יש מאסר.
<רותם פלג: אנחנו צריכים להאכיל אותם כל יום, צריכים לדאוג שיהיו מים חמים, שיהיה חשמל.
דוד אמסלם: 24 אלף אסירים כלואים במדינת ישראל?
<רותם פלג: ומפוקחים באיזוק אלקטרוני.
<רותם פלג: כמה כלואים?
<רותם פלג: 22 אלף.
<קריאה: 21 אלף.
<רותם פלג: בלי שוהים.
דוד אמסלם: כמעט על כל שוטר יש אסיר.
<רותם פלג: כמו שאמרתי, עם 1,500 ליוויים ביום.
<רותם פלג: בעצם שני בתי סוהר שמסתובבים בכבישים.
דוד אמסלם: מה זאת אומרת 300 אלף רישיונות נשק?
דוד אמסלם: מה המשטרה עושה עם הנתון הזה?
<רותם פלג: המשרד.
דוד אמסלם: מישהו שמקבל רישיון נשק, צריך לקבל את האישור של המשרד?
<רותם פלג: הרישיון הוא רישיון של המשרד לביטחון פנים.
<רותם פלג: זה תחום שעבר ממשרד הפנים אלינו לפני כשלוש או ארבע שנים.
<רותם פלג: 300 אלף רישיונות נשק גם למאבטחים וגם לפרטיים.
דוד אמסלם: דרך אגב, הבן אדם צריך לחדש את הרישיון כל שנה?
<רותם פלג: הוא צריך לחדש את הרישיון כל שלוש שנים.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אתם פוגשים מאה אלף בשנה.
<רותם פלג: זה יותר כי מאבטחים מתחלפים.
<רותם פלג: כל מאבטח חדש שנכנס, צריך לקבל רישיון.
דוד אמסלם: זה המון.
מסעוד גנאים: השאלה כמה נושאים נשק ללא רישיון.
<רותם פלג: הכנסנו גם לא מעט מנגנוני פיקוח חדשים.
מסעוד גנאים: אתם יודעים לכמה אנשים יש נשק בלי רישיון?
<רותם פלג: אני לא יודע להגיד.
דוד אמסלם: איזו בדיקה אתם עושים לו בחידוש הרישיון?
<רותם פלג: אזרח פרטי צריך להיות כמובן אזרח ישראל, לדעת עברית וכולי.
<רותם פלג: יש תבחינים שקובעים האם הוא רשאי לקבל או לא רשאי לקבל.
<רותם פלג: בגדול זה הסיכון במקום המגורים או בעבודה.
<רותם פלג: אחרי כן הבדיקה היא בדיקה משטרתית שאין לו רישום פלילי או שאין לגביו מידע מודיעיני כזה או אחר.
דוד אמסלם: אני רוצה להציע לכם איזשהו כיוון חשיבה, אדוני השר.
דוד אמסלם: אני בדרך כלל לא אוהב עבודות מיותרות.
דוד אמסלם: אתה יודע, אני הגעתי למסקנה.
דוד אמסלם: באחד המילואים נסענו והיה איזה מגדל שמירה.
דוד אמסלם: שאלנו למה צריך את המגדל הזה.
דוד אמסלם: הוא אמר: אתם צודקים, לא צריך, אבל מה, יום אחד עבר כאן סגן אלוף והחליט על כך ועכשיו צריך את הרמטכ"ל כדי להוציא אותו.