GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל עטר: לכן הדבר הראשון שצריך לבדוק זה שיש את היכולת ליישם את ההסכם בהקשר של כמויות המים שצריך להזרים לשם.
זאב בנימין בגין: כמויות ואיכות.
דניאל עטר: לגבי האיכות, אני מעדיף שאחרים יתווכחו לגבי האיכות.
דניאל עטר: אני אומר את זה כי אני לא מקבל את ההפחדות שנאמרות לגבי המים, מה הם יגרמו, זרימה כזאת וזרימה אחרת.
דניאל עטר: יש כאן הזדמנות.
דניאל עטר: בלי ההסכם הזה, ההזדמנות הזאת לא הייתה נוצרת.
דניאל עטר: מרגע שנוצרה ההזדמנות, אסור לוותר עליה.
דניאל עטר: זה לא יחזור על עצמו, זה לא יקרה בעתיד, המדינה לא עושה דברים בגלל שהיא יוזמת אירועים אלא נקרות בדרכנו ההזדמנויות ואנחנו מקיימים אותן.
דניאל עטר: יש כאן הזדמנות יוצאת מן הכלל.
דניאל עטר: אחרי שאני שומע את החברה להגנת הטבע אין לי בכלל ספק שצריך ללכת למהלך הזה.
דניאל עטר: צריך לבדוק את האופציה הזאת, נכון, צריך לדקדק בה, אבל זאת האופציה הכי טובה שנראית לי על פניו שנכון לעשות אותה אם מתקיים הבסיס של ההסכם לאספקת כמות המים שצריך לספק לירדן.
דוד אמסלם: עמותת צלול.
<דליה טל: אני קצת במבוכה בדיון הזה כי אנחנו עמותה סביבתית שכמובן היינו מאוד רוצים לראות מים זורמים מהירדן ומצד שני אני מוטרדת מהדברים אותם שמעתי כאן.
<דליה טל: אני מוטרדת בגלל היחס של הישובים לאורך הנחל, איך הם מתייחסים לנחל הזה.
<דליה טל: כל השנים אנחנו שומעים על הזרמת מזהמים, הרפורמה בבריכות הדגים לא מתקדמת.
דוד אמסלם: גברתי, זה לא הדיון.
דוד אמסלם: אני מחליט איך הדיון מתנהל כאן.
דוד אמסלם: אנחנו לא באים לדבר על הדגים.
דוד אמסלם: יש לכם מה לומר לגבי הנחל ?
<דליה טל: ברור.
<דליה טל: אני אומרת שאני מאוד מוטרדת מהזיהומים שעלולים לזרום בנחל.
דוד אמסלם: מעבר לזה שאת מוטרדת, כולנו מוטרדים, יש משהו יותר חשוב?
דוד אמסלם: יש לך משהו להוסיף מעבר למה שאמרו החברים?
<דליה טל: אנחנו מאוד מבקשים, גם מרשות המים, גם מהמשרד להגנת הסביבה וגם ממקורות, כמו שאמרה גם החברה להגנת הטבע, שתדונו בשתי החלופות מאוד בקפדנות ותביאו לידיעת הציבור את הנתונים האמיתיים בכל הנושא הזה.
<מאיה אלדר: אני מייצגת את המשרד לשיתוף פעולה אזורי וכמובן את השר סילבן שלום שהוא למעשה זה שחתם על ההסכם הזה.
<מאיה אלדר: אני רואה שדני עטר יצא.
דוד אמסלם: תתרגלי לזה.
דוד אמסלם: אצלו זה לא אופייני ובדרך כלל הוא נשאר עד הסוף, אבל כאן מדברים והולכים.
דוד אמסלם: רק אני נשאר כאן תמיד.
דוד אמסלם: גם בני ובדרך כלל גם דני עטר.
<מאיה אלדר: כמו שנאמר, כל החלופה הזאת וכל האופציה הזאת קמה בעקבות ההסכם.
<מאיה אלדר: חשוב לזכור שהיחסים עם הירדנים ואספקת מים גולמיים לשתייה, זה מה שצריך להנחות אותנו כאן בעקבות ההסכם.
<מאיה אלדר: האינטרס שלנו כמובן הוא להזרים מים בירדן אבל זה צריך להיות בכפוף למים באיכות עליה התחייבנו בהסכם.
דוד אמסלם: בשתי דקות תציג לנו את העמדה שלכם לגבי הנושא של המים.
<עמיר יצחק: אנחנו נדרשנו לבחון את החלופות לאספקת מי שתייה לממלכת ירדן.
<עמיר יצחק: אנחנו בוחנים את זה בהתאם לתקנות ולנהלי העבודה שלנו במשרד הבריאות.
<עמיר יצחק: אני רוצה לציין שאנחנו איננו יכולים לאשר את המים שיזרמו בירדן כמקור למי שתייה.
<עמיר יצחק: צריך להבין שגם בירדן הצפוני, מצפון לכנרת, גם שם לאורך הנחל אין שום נקודת שאיבה של מים לשתייה.
<עמיר יצחק: בכלל, בישראל, הנחלים, כמויות המים בהם הן מאוד מאוד קטנות, האפשרויות לזיהום יחסית גדולות ואין מקורות מים בנחלים שהם משמשים כמקור למי שתייה.
<עמיר יצחק: גם כאשר אנחנו מדברים על מתקני התפלה לאורך הים התיכון, לא בכל מקום אנחנו יכולים לאשר נקודות שאיבה וגם שם נעשית עבודה פרטנית.
דוד אמסלם: יש מקום בארץ שאתם מאשרים בנחל זורם?
<עמיר יצחק: לא.
<עמיר יצחק: למי שתייה, כמקור למי שתייה.
דוד אמסלם: אני מדבר על מי שתייה.
<עמיר יצחק: מהקו המערבי הוא לא לוקח את המים.
דוד אמסלם: אתם לא מאשרים בכל הארץ, במקום כלשהו, שאיבה למי שתייה.
<קריאה: מהקו המזרחי שתייה מהמעיין.
<עמיר יצחק: מהמעיין.
<עמיר יצחק: אתה לא לוקח מהמורד.
דוד אמסלם: כמו אמרתי.
דוד אמסלם: אנחנו בשעה 11:00 עוזבים ואז תוכלו לשבת אתו.
דוד אמסלם: אני שואל שאלה קונקרטית לגבי המתווה ששמעת.
דוד אמסלם: האם יש לך משהו חריג בסיפור הזה?
דוד אמסלם: הבנו שאתם לא מאשרים בכל הארץ.
דוד אמסלם: האם יש נקודה ספציפית לגבי המקרה הזה שחשוב להדגיש אותה?
<עמיר יצחק: אני אומר שהאזור הזה הוא אזור שחשוף להרבה מאוד מפגעים.
דוד אמסלם: רק האזור הזה?
<עמיר יצחק: אתה שאלת אותי עכשיו לגבי האזור הזה.
דוד אמסלם: מה מייחס את האזור הזה משאר האזורים בארץ?
<עמיר יצחק: יש מפגעים.
<עמיר יצחק: יש קולחין ושפכים למתקני טיהור כמו ביתניה, יבניאל, הזורעים, המובל המלוח, מי חמי טבריה.
<עמיר יצחק: סמיכות לשטחים חקלאיים, השפעה ישירה של חומרי דישון והדברה.
<קריאה: אלה דברים לא נכונים.
<קריאה: הכול הולך למט"ש.
דוד אמסלם: שבו אחר כך ותדונו בכך.
<עמיר יצחק: יש פעילות תיירותית ואחרת בנחל.
<עמיר יצחק: זה לא מקור פתוח.
דוד אמסלם: אני מבין שמבחינת
דוד אמסלם: כם בארץ אין באף מקום בטוח.
<עמיר יצחק: עובדה שמספקים מים בהרבה מאוד ממקורות בטוחים ואיכות מי השתייה בארץ היא מהגבוהות בעולם אבל זה בגלל עבודה מאומצת של רשות המים ושל מקורות בכל המקומות הנכונים.
דוד אמסלם: אני מבין שזה בגלל טיפול במים לאחר הנושא של השאיבה שלהם.
<עמיר יצחק: אני אומר שקודם כל יש שלב בראשון.
<עמיר יצחק: יש כמה מסלולי הגנה שמקובלים בארץ ובעולם כדי לשאוב מים לשתייה.
<עמיר יצחק: אחד הדברים הוא קודם כל שמקור המים יהיה בטוח.
<עמיר יצחק: אתה לא יכול לטפל במים שפעם יהיה בו זיהום מסוג א' ופעם יהיה בו זיהום מסוג ב'.
דוד אמסלם: חבר הכנסת בגין.
זאב בנימין בגין: יעל רצתה להתייחס.
דוד אמסלם: אני יושב כאן
דוד אמסלם: מ-9:30 בבוקר ואני מנתב את הזמן למי שאני חושב שנכון, כפוף לכך שיש לנו עוד עשר דקות.
זאב בנימין בגין: רציתי להיות אדיב כלפי חברתי.
דוד אמסלם: דבר אתה.
זאב בנימין בגין: אני חושב שתנאי הסף הם ברורים.
זאב בנימין בגין: לו ציירתי תרשים זרימה לקבלת החלטות, אנחנו צריכים לעבור דרך צמתים אחדים כדי להתקדם לעבר ההחלטה.
זאב בנימין בגין: כמובן שצומת ההחלטה הראשון קשור בהסכם עם ירדן.
זאב בנימין בגין: אני מסכים לגמרי עם ההגדרה המאוד מתומצתת וקצרה של מאיה.
זאב בנימין בגין: היינו באיזה קשר במהלך הניסיונות להגיע לאותו הסכם.
זאב בנימין בגין: יש רגישות רבה בפרטים של ההסכם ולכן זה לקח הרבה זמן להגיע אליו.
זאב בנימין בגין: ברור ששני תנאי הסף המצטברים הם הכמות והאיכות.
זאב בנימין בגין: יכול להיות שאפשר להגיע לשניהם גם דרך הולכה, באמצעות הולכה, דרך הירדן ולא הייתי שולל את זה מלכתחילה.
זאב בנימין בגין: לא עשיתי שיעורי בית עד כדי כך כמו חברתי חברת הכנסת לביא אבל אני חושב שברור שלעמידה בתנאי הזה דרך הירדן תהיה עלות או יש עלות וזאת העלות של הטיהור שכנראה יידרש כדי להגיע לאותה איכות.
זאב בנימין בגין: אני חושב שדיון מושכל צריך להתחיל מן הנקודה הזאת.
זאב בנימין בגין: ניתן לומר שזאת הזדמנות חד פעמית, אם כי צריך להשוות אותה לתכניות האחרות שמביאות אותנו לשישים או לשבעים מיליון קוב בשנה.
זאב בנימין בגין: צריך לראות את העלויות.
זאב בנימין בגין: תקציב הוא גם חלק משיקולים של ממשלה אחראית.
זאב בנימין בגין: אין לי פתרון ברגע זה לשאלה מי הוא הבודק, איפה תיעשה הבדיקה, איפה תיעשה ההשוואה.
זאב בנימין בגין: אני לא יודע אם בעקבות הדיונים שהיו ברשות המים ובמקורות, האם יש דוחות.
דוד אמסלם: אנחנו נסכם את הדיון.
זאב בנימין בגין: אני חושב שהמסגרת לדיון נכון ומושכל שיאפשר גם להגיע להמלצות מעשיות היא ברורה.
דוד אמסלם: יש לנו עוד שמונה דקות ואני אחלק את הזמן בין אורי גינת שמדבר דקה, דוד שידבר דקה, יעל גרמן שתדבר שתי דקות.
<קריאה: באנו מרחוק.
<קריאה: תן להגיד משהו במשך חצי דקה.
דוד אמסלם: בסוף, אם אתם רוצים שאני לא אסכם את הדיון, נקום ונלך, סתם באתם.
דוד אמסלם: זה היתרון של להיות חבר כנסת.
דוד אמסלם: כשהיא נכנסת, אני בדרך כלל נותן לה את רשות הדיבור למרות שאתה מחכה כאן שעתיים.
דוד אמסלם: זה לא הוגן אבל זה נכון.
דוד אמסלם: יכול להיות שנפסיק את הסידור הזה באיזשהו שלב.
<אורי גינת: ממש בקצרה.
<אורי גינת: אחד הדברים שכדאי לשקול, ואנחנו אומרים את זה כארגון שעוסק במישור של היחסים בין ישראל וירדן ומקדם את שיקום הירדן, יושבים כאן סביב השולחן הרבה מהגופים הרשמיים שעושים עבודת קודש בשיקום הירדן ובקידומו.
<אורי גינת: יש הזדמנות לשקול את החלופה כדי להביא עוד מספר יפה של קילומטרים שיכולים להיות בשיקום, למרות שיש טיעונים לכאן ולכאן ראוי שיעשו את זה.
<אורי גינת: גם עיני הקהילה הבינלאומית נשואות לשיקום הירדן כי זאת סוגיה שהם רואים בה חשיבות ואולי גם פוטנציאל להשקעה כספית בין אם בירדן ובין אם כאן.
<אורי גינת: איזה מסר אנחנו שולחים כשאנחנו מוכנים להוריד את החלופה הזאת כל כך מהר?
<קריאה: לא מורידים.
דוד אמסלם: דוד אלחיאני.
דוד אמסלם: ראש מועצת בקעת הירדן.
<דוד אלחיאני: אני לא מבין למה צריך לקשור את שני הדברים יחד.
<דוד אלחיאני: הירדן הוא חשוב לכולנו וצר לי לשמוע שמדברים רק על קטע קטן במורד הירדן אותו מנסים לשקם ומנסים לרכב כאן על איזשהו גל של תכנית של מקורות ואומרים שזאת הזדמנות פז.
<דוד אלחיאני: אני יודע שעשו במשך שנים עבודה מאומצת לתכנית אב לשיקום נהר הירדן.
<דוד אלחיאני: אגב, הוא עוצר עד הקו הירוק והלאה לא מדברים עליו בכלל, ואם מדברים במונחים של טבע ברשות הטבע, צורם לי לשמוע שמדברים על קטע קטן כדי להיות בעלי אינטרס.
<דוד אלחיאני: בלהט הוויכוח אסור לשכוח שאנחנו במורד הנהר של הירדן וחסר לנו הרבה מאוד מים.
<דוד אלחיאני: שלא יחלקו את המים האלה לאחרים.
דוד אמסלם: חברת הכנסת יעל גרמן, דקה וחצי.
יעל גרמן: מספיקות לי אפילו שלושים שניות.
יעל גרמן: אני בעד החלופה והפתרון הסביבתי.
יעל גרמן: אני חושבת שזה הפתרון הנכון.
יעל גרמן: עם זאת, אני מאוד מודאגת גם מהערות של אדם טבע ודין וכמובן ההערות של משרד הבריאות לגבי בטיחות המים.
יעל גרמן: אני הייתי מבקשת שאנחנו כוועדה נבקש לראות תכנית איך באמת ניתן להבטיח את מי השתייה.
דוד אמסלם: איתן ברושי.
איתן ברושי: אני מתנצל שלא הייתי מתחילת הדיון.
איתן ברושי: אני שומע את אדם טבע ודין ואחרים ואתם תמיד יודעים יותר טוב מכולם אבל יש כאן תושבים שהרבה לפני שאתם הקמתם את הארגון, הם כבר הקימו את עמק הירדן ואת ההתיישבות.
איתן ברושי: אני מסתכל על כל הגופים הירוקים ומבקש, תנו כבוד למתיישבים ולתושבים שהם שמרו ושומרים על המקום.
איתן ברושי: לכן אני מייחס חשיבות גדולה ודאי להסכם השלום אבל לא פחות לעמדת ראש המועצה, אנשי המועצה ואנשי הקיבוצים וההתיישבות בעמק הירדן.
איתן ברושי: הם לא אורחים שם אלא הם יצרו את התנאים.
איתן ברושי: לכן, תנו משקל למה שהם חושבים לא פחות מהמשקל שאתם נותנים לירדנים.
דוד אמסלם: אלי ארזי.
<אלי ארזי: שני דברים.
<אלי ארזי: האחד, אני רוצה להגיד לכל אלה שחרדים לטיב המים שהיום בתעלת הרור במשך חצי שנה לירדנים זורמים מים עכורים, כמו שאתם רואים בשיטפונות.
<אלי ארזי: זה מה שזורם שם.
<אלי ארזי: מה שאנחנו מציעים להזרים מים בירדן, אלה מים לאין שיעור יותר טובים.
<אלי ארזי: משקי עמק הירדן שותים מהמים האלה כך שאף אחד לא יכול לספר סיפורים.
<אלי ארזי: היינו רוצים שהוועדה הזאת תחליט ששוקלים את החלופה שהציגו כאן, שוקלים אותה ברצינות, ואפשר, כמו שחבר הכנסת בגין אמר, לתת למי שהוא הזכיר לבדוק את העניין הזה.
דוד אמסלם: רבותיי, אם מישהו רוצה לומר עוד משפט אחד, בקצרה.
דוד אמסלם: אני חייב לתת קרדיט לינון שגם הוא היה חלק מהאנשים שהכניסו אותי ללופ הזה בנושא הזה.
ינון מגל: לצערי לא שמעתי את הכול כי אני חבר בעוד ועדות.
ינון מגל: אני מתנצל.
ינון מגל: יש כאן טיעונים וקצת קשה לנו, שאנחנו לא אנשי מקצוע, לדעת בדיוק מה העניין.
ינון מגל: זה אומר כך וזה אומר כך.
ינון מגל: בהינתן העובדות שיש להן משקל לשני הצדדים, אני חושב שאנחנו כאנשים לא מקצועיים אבל מתבוננים בעניין מהצד, צריכים להבין דבר כזה: קודם כל הקביעה הקטגורית בעניין צריכה להיות שאנחנו צריכים לעשות את המקסימום כדי לשקם את הירדן.
ינון מגל: כל ההסתכלות על הדבר הזה עם הבחינה של כל הדברים, צריכה לצאת מתוך נקודת הנחה שיש לנו כאן כמה אינטרסים אבל האינטרס של שיקום הירדן הוא אינטרס מאוד מאוד חשוב לרווחת התושבים, לרווחת הישובים, לרווחת המועצות ולרווחת מדינת ישראל כמקום שאנשים צריכים לחיות בו ביום יום והם רוצים פארק כזה של מים.
ינון מגל: לכן אני חושב שבסופו של דבר זאת צריכה להיות האוריינטציה בקבלת ההחלטות.
<קריאה: נמצא כאן פרופסור אבנר עדין שהוא מומחה באיכות מים.
דוד אמסלם: נותרה לנו דקה ואני מסכם את הדיון.
דוד אמסלם: קודם כל, אנחנו מודעים להסכם עם הירדנים ובוודאי שאין לנו שום כוונה לפגוע בהסכם ואפילו לא להביא את הירדנים לאיזשהו מצב של אי נעימות בנושא הזה.
דוד אמסלם: זאת אבן הראשה של הסיפור הזה וזאת היא הנחת העבודה שאנחנו יוצאים אתה.
דוד אמסלם: אני מסכים עם מה שאמרו כאן חלק מחברי הכנסת.
דוד אמסלם: יש כאן הזדמנות פז.
דוד אמסלם: אני רואה גם הזדמנות יוצאת מן הכלל שהיא באמת כמעט לא קורית בחיינו שגם יכול להיות שאנחנו יכולים להזרים מים לתוך הירדן ולשקם אותו וגם לעמוד במסגרת ההסכמים.
דוד אמסלם: אני מציע שבסיכום ייאמר שאנחנו פונים לשר האנרגיה והמים לפעול להקמת ועדת מומחים בלתי תלויה שתכלול בין היתר מומחים להידרולוגיה, מומחי הנדסה, כלכלן, מומחה ספרתי וכולי כדי שיבחנו את שתי החלופות.
דוד אמסלם: אנחנו כאן בכנסת לא אנשי מקצוע כדי לעשות את החיתוך היכן העסק צריך להיחתך בנושא המקצועי.
דוד אמסלם: אין לי ספק שהנושא צריך להיבדק לעומק.
דוד אמסלם: כל אחד בא מזווית אחרת וזה לגיטימי.
דוד אמסלם: למקורות יש את הזווית שלה וזה בסדר, לאגן הכנרת יש את הדברים שלו וזה בסדר, כך שכל אחד יעשה את עבודתו אבל בסוף מישהו צריך לבוא שלא נגוע בעניין ולהסתכל על זה, כמו שאמר עמר בר-לב, מגובה של שישים אלף רגל ולחתוך את העניין.
דוד אמסלם: אני חושב שזה התפקיד של משרד האנרגיה ואנחנו מפנים את הבקשה של הוועדה לשר יובל שטייניץ.
דוד אמסלם: תוך שישים ימים אנחנו נקבע כאן דיון נוסף כדי לראות מה המסקנות של אותה ועדה.
דוד אמסלם: אני חושב ש-60 ימים מספיקים כדי לעשות את הבדיקות הראשונות.
דוד אמסלם: אנחנו לא צריכים את כל התכנון לעומק אבל אנחנו נרצה לשמוע מה המומחה האובייקטיבי מבקש או מציע לנו לעשות.
דוד אמסלם: אני אקבע דיון נוסף לעוד שישים ימים.
דוד אמסלם: הנושא שעל סדר היום הוא סקירת השר לביטחון פנים, חבר הכנסת גלעד אורדן, על פעילות משרדו.
דוד אמסלם: אנחנו נוהגים להזמין כל שר ולתת לו את הבמה לסקור את פעילות משרדו.
דוד אמסלם: לי זה עונג וכבוד גם להזמין את השר לביטחון פנים ברמה המיניסטריאלית הממלכתית וגם כחבר אישי.
דוד אמסלם: אני מאחל לך בהצלחה ואני לרשותך בכל דבר בנושאים האלה.
גלעד ארדן: תודה ליושב ראש הוועדה.
גלעד ארדן: אני מודה לו על ההזדמנות לבוא כבר בשלב מאוד מוקדם של הקדנציה במסגרת הפיקוח שהכנסת והוועדה עושה על משרדי הממשלה.
גלעד ארדן: אני מודה על ההזדמנות לבוא כבר בתחילת הקדנציה ולהציג את הכיוונים ואת היעדים שאני מתכוון להציב למשרד לביטחון הפנים ולגופים שמשתייכים אליו.
גלעד ארדן: אני חייב איזושהי הערה מקדימה.
גלעד ארדן: הוועדה בשיתוף פעולה או סוג של פיקוח, בקרה וקידום חוקים שקשורים למשרד.
גלעד ארדן: אני חושב שהצוות הקבוע של הוועדה – אולי גם אתה מניסיונך – מכיר את התחומים של המשרד לפעמים יותר טוב ממני בחלק מתחומי הפעילות.
גלעד ארדן: אני אומר את ההערה הזאת כיוון שהדברים שנציג כאן
גלעד ארדן: היום הם עדיין תוך כדי שלבי הלמידה שלי ולכן אני בטוח שאנחנו נוזמן שוב בעוד מספר חודשים לראות איך מתקדמים המשרד והגופים שלו, איפה הלכנו בדיוק לתחומים שנציג כאן היום ואיפה הפקנו לקחים ואולי שינינו.
גלעד ארדן: שוב אני מדגיש שהדברים שאני אומר כאן מבוססים – חלק מהם כמובן – על בסיס עשייה שנעשתה לפני, ותאמינו או לא, נעשתה הרבה עשייה לפני, אבל גם על יעדים או כיוונים שאני מתכוון להוביל אליהם את המשרד.
גלעד ארדן: בהזדמנות הזאת שוב אני רוצה להודות לך ולצוות הוועדה שכבר בזמן הקצר שהיה לנו קידמתם מספר חוקים שהמשרד הביא.
גלעד ארדן: מחר נדון בחוק למניעת נזקי שביתת רעב.
<קריאה: השיטור העירוני.
גלעד ארדן: אני מזכיר מה שנוח לי ולא מה שפחות קרה כפי שרציתי.
גלעד ארדן: בסדר, זאת תפקידה וזכותה של הוועדה ואני מקווה שעוד נשכנע את הוועדה ואת יושב ראש הוועדה במודל שלנו של השיטור העירוני.
גלעד ארדן: אני רוצה לומר כמה דברי פתיחה ולאחר מכן המנכ"ל יציג את המצגת.
גלעד ארדן: אין ספק שהמשקל של ביטחון הפנים, בכלל בכל המשוואה של הביטחון הלאומי של מדינת ישראל ואזרחיה, המשקל של זה הולך ועולה.
גלעד ארדן: אנחנו רואים בשנים האחרונות גם אסונות או כמעט אסונות שהן בשגרה היום יומית של אזרחי המדינה- סופות שלגים, השריפה בכרמל – ואנחנו רואים את הציפיות של אזרחי המדינה לתפקוד מאוד מהיר ומאוד מקצועי של הרשויות המקומיות, של גופי החירום וההצלה, וכאן תחושת הביטחון של האזרחים והיכולת של הגופים הללו לתת מענה מקצועי ומהיר, משליכה מאוד.
גלעד ארדן: זה דבר שמאוד משפיע על הביטחון הלאומי בכלל של אזרחי המדינה.
גלעד ארדן: מבלי לפרט יותר מדי, האיום המרכזי היום גם כן על הביטחון הלאומי הוא לא איום בחזית של כיבוש גבולות המדינה.
גלעד ארדן: ברוך השם צבאות האויב הולכים ומתפרקים ומדינות בכלל – טוב או רע, לא נדון כאן – מתפרקות, מדינות לאום במזרח התיכון, והיום המרכזי שארגוני הטרור מציבים היום לפתחה של מדינת ישראל הוא האיום על העורף, ההצטיידות בטילים, ברקטות, ולכן יכולת התפקוד של גופי החירום וההצלה המגיבים הראשונים היא זאת שתקבע באמת את הלכידות, את החוסן הלאומי, ולכן לעוצמה ולמקצועיות של הגופים הללו יש חשיבות אדירה כלפי הביטחון הלאומי.
גלעד ארדן: ביטחון אישי, גם הוא הפך להיות חלק בסיסי מאיכות החיים של האזרח.
גלעד ארדן: אנחנו רואים את זה בכל סקר לגבי מה חשוב לאזרחים.
גלעד ארדן: דבר שלישי בהנחות היסוד הוא שהביטחון האישי הוא הבסיס לכל דבר אחר.
גלעד ארדן: אתה לא יכול לדבר על פעילות כלכלית, על חיי מסחר תקינים, על מערכת חינוך מתפקדת אם אין אכיפת חוק מהירה ומקצועית, אם אין משטרה שמתפקדת והאזרחים יודעים שצריך לציית לחוקים.
גלעד ארדן: אם כל אחד יכול לעשות לעצמו את ההחלטות שלו מבלי לחשוש שהמשטרה תאכוף עליו את החוק, אי אפשר לדבר על לפתח מסחר בישובים ערביים או תיירות באזורים בהם חס וחלילה גובים דמי חסות.
גלעד ארדן: כפי שאמרתי, בשנים האחרונות עשו רבות בתחום של ביטחון הפנים, אבל אני עדיין חושב שיש לנו עוד הרבה מאוד דרך לצעוד בה קדימה.
גלעד ארדן: לכן, מה שאני עד היום בחנתי ולמדתי, אני חושב שיש שלושה יעדים עיקריים שאני מתכוון להתמקד בהם.
גלעד ארדן: שוב, זה לא אומר שאחרים לא חשובים אבל צריך לקבוע סדר עדיפויות כי אי אפשר לטפל בכל באותה רמת אינטנסיביות כולל השקעת תקציבים.
גלעד ארדן: הדבר הראשון הוא לבחון בכלל את מערכת היחסים בין שר לביטחון פנים ומשטרת ישראל.
גלעד ארדן: זה לא בדיוק ברור.
גלעד ארדן: פקודת המשטרה היא פקודה בת עשרות שנים, לא נכתבה בהכרח על פי המציאות המודרנית והאתגרים הנוכחיים ולא בטוח שהיא מתאימה לאתגרים הקיימים.
גלעד ארדן: בשנת 1999 הוקמה הוועדה לבחון את הפקודה – נדמה לי שקראו לה ועדת צדוק, ויתקנו אותי אם אני טועה – והיא כתבה כל מיני המלצות בכלל על כל נושא ביטחון הפנים אבל גם על חקיקת חוק משטרה חדש.
גלעד ארדן: כמו שקורה עם הרבה ועדות במדינה, היא לא יושמה ולצערנו חלק מהדברים עליהם היא המליצה יושמו בעקבות אסונות כמו אסון הכרמל, העברת רשות הכבאות מהרשויות המקומיות להיות תחת המשרד לביטחון פנים.
גלעד ארדן: בכל מקרה, בכוונתי להקים ועדה ציבורית חדשה עם אנשי מקצוע מהשורה הראשונה – אקדמיה, אנשי משטרה לשעבר ועוד – כדי באמת לבחון את כל ממשק היחסים, היכולת של המשרד לקבוע מדיניות שתיושם על ידי הגופים, כמובן בלי להתערב בשום דבר שמשרדי ממשלה ושרים לא אמורים להתערב בהם כמו תוכן של חקירות.
גלעד ארדן: זה יעד אחד שאני מתכוון לעסוק בו.
גלעד ארדן: יעד שני הוא הנושא של הגברת הנוכחית המשטרתית ברחובות, מה שמכונה שוטרי המקוף.
גלעד ארדן: מיד עם כניסתי למשרד ושוחחתי על כך עם המנכ"ל, המשרד הזמין איזושהי עבודה השוואתית.
גלעד ארדן: מסתבר שבהרבה מדינות בעולם מתחבטים בשאלה הזאת, האם המודרניזציה, רכבי השיטור, המשרדים הממוזגים, לא קצת ניתקו ובודדו את השוטרים מהקהילה ומהאוכלוסייה והאם זה לא דבר שמשליך על תחושות הביטחון.
גלעד ארדן: באמת במדינות רבות רואים היום תופעה של רצון לחזור ולהתחכך בציבור כדי שהציבור באמת יראה ויחוש את השוטרים, דבר שגם משליך על ההתנהגות שלו וגם מגביר את התחושה.
גלעד ארדן: התחושה היא כמובן לא הדבר המרכזי, חשוב מה שקורה באמת, אבל תחושה היא כן דבר שיש לו איזושהי חשיבות באמון בין האזרח לבין המערכות השלטוניות והאמון הזה משליך לאחר מכן גם על הציות לחוק.
גלעד ארדן: כמובן שאי אפשר לעשות היערכות מחדש או היערכות כל כך שונה של משטרת ישראל מבלי שיהיה מי שיוביל את זה בשטח וזה כמובן ימתין עד לבחירתו ומינויו של המפכ"ל החדש.
גלעד ארדן: כאמור, אנחנו כמשרד עובדים על הכיוונים הללו אל מול המשטרה גם המשטרה מתחילה לבחון את עצמה ואת התכניות שלה בהיערכות בנושאים האלה.
גלעד ארדן: זה בנושא שוטרי המקוף והנוכחות בשטח.
גלעד ארדן: הנושא השלישי זה נושא המגזר הערבי או המגזר הלא יהודי ושירותי שיטור שניתנים בו.
גלעד ארדן: איך שאנחנו לא מסתכלים על הנתונים, הנתונים במגזר הערבי הם רעים מאוד.
גלעד ארדן: כשאתה משווה את החלק שלהם באוכלוסייה שהוא סדר גודל של עשרים אחוזים, ואתה רואה גם במעורבות בפשיעה, מעורבות בתאונות דרכים - כמובן הציבור התמים שם סובל מהנתונים הללו מאוד מאוד ואני מניח שהנושא יוצג כאן יותר לעומק – אתה רואה שיש פער מאוד מאוד גדול בין החלק שלהם באוכלוסייה לבין המעורבות בכל מה שקשור - - -
מסעוד גנאים: זה התחום היחיד.
גלעד ארדן: אני כרגע אחראי על המשרד לביטחון פנים.
גלעד ארדן: לא אמרתי שאין פערים בעוד תחומים וראיתי זאת גם בהגנת הסביבה ובעוד מקומות.
מסעוד גנאים: אני מחזק את הנתון שלך.
גלעד ארדן: יש איזושהי תופעה – וראיתי את זה גם לאחר ההפגנות של ישראלים יוצאי אתיופיה – שכולם מסתערים על המשטרה וכן מטפלים טוב או לא מטפלים טוב.
גלעד ארדן: צריך לזכור שהמפגש של האזרח עם המשטרה הוא בדרך כלל נקודת הקצה האחרונה אחרי כל המערכות האחרות.
גלעד ארדן: זה לא שקמים בבוקר ויש בעיה ייחודית במגזר הלא יהודי.
גלעד ארדן: ודאי שיש גם השלכה על איך מתפקדת מערכת החינוך שם ואיזה תשתיות יש שם בתחום האנרגיה או המים או התחבורה וכן הלאה.
גלעד ארדן: הכול משליך על הכול.
גלעד ארדן: אני כרגע אחראי על המשרד לביטחון פנים ואני חושב, כפי שאמרתי, שכאשר אתה רוצה לדבר על תיוב של מערכת החינוך במגזר הערבי ושיפורה, או על שיפור חיי הכלכלה והמסחר, או אפילו התכנון והבנייה, הבסיס לכל הדברים האלה הוא שתהיה מערכת יעילה שאוכפת את החוק באופן שוויוני.
גלעד ארדן: המצב הזה כרגע, מבחינת הערכות משטרת ישראל – בעיני, ואני מדבר בדיפלומטיה, באנדר סטייטמנט – הוא לא מיטבי.
דוד אמסלם: חבר הכנסת מסעוד גנאים, אתה מתנגד שעושים את זה כיעד?
מסעוד גנאים: את מה?
מסעוד גנאים: להילחם באלימות?
דוד אמסלם: היית בהר הבית.
מסעוד גנאים: הייתי באל אקצה.
מסעוד גנאים: לא בהר הבית.
דוד אמסלם: כולם נשארו שם ואתה באת לכאן?
מסעוד גנאים: כולם כאן בישיבות הוועדות.
דוד אמסלם: השר פתח ואמר שהוא שם שלושה דגשים מרכזיים, מעבר לדברים האחרים, עת הוא נכנס למשרד.
דוד אמסלם: זה אחד הדגשים.
דוד אמסלם: הוא חושב – וכאן אני גם מסכים אתו – שבישובים הערבים צריך להגביר את האכיפה כי זה מקרין על איכות החיים של אותם תושבים ערבים.
דוד אמסלם: בדרך כלל התושבים התמימים סובלים, זה נפגע בתאונת דרכים, לזה פורצים הביתה וכולי.
דוד אמסלם: זאת אותה קהילה.
גלעד ארדן: ירי בנשק בלתי חוקי.
דוד אמסלם: כשהוא שם דגש, הוא מתכוון שזה בא על חשבון מקומות אחרים.
גלעד ארדן: גם אנחנו נצטרך לראות איך המשטרה נערכת ואיך אנחנו פותחים יותר.
גלעד ארדן: תופעת הנשק הלא חוקי היא תופעה שחברי הכנסת הערבים וראשי הישובים עצמם מתלוננים עליה.
גלעד ארדן: אני נפגשתי בימים האחרונים עם חלק נכבד מחברי הכנסת שממש ביקשו את הטיפול בנושא הזה.
גלעד ארדן: שוב, כפי שאמרתי, טיפול צריך להיות לכל רוחב הציות ואכיפת החוק וזה יצריך אותנו גם לפתיחת נקודות שיטור, לשיתוף פעולה עם המנהיגות של המגזר הערבי כדי שגם יבקשו, יסייעו ויאפשרו את הכניסה.
גלעד ארדן: לפעמים קורה שנפתחות נקודות משטרה אבל בגלל ההתנגדות, הן ממוקמות לא טוב, לא בתוך הישוב אלא בפאתי הישוב ולפעמים אפילו מחוץ לישוב.
גלעד ארדן: אנחנו חושבים שזה דבר לא נכון וככל שזה ייעשה בשיתוף ובתיאום עם המנהיגות של המגזר הערבי, אני חושב שזה צריך לבוא בברכה ולהיות חלק מהאוכלוסייה שם.
מסעוד גנאים: אתמול הייתה ישיבה של ראשי הרשויות עם ראש הממשלה.
מסעוד גנאים: אחד הדברים שהוצג היה תקציב כדי להילחם בתופעות האלה.
מסעוד גנאים: שיוסיפו תקציבים כדי להילחם בנשק הבלתי חוקי, בירי, בפשיעה ובכל הדברים האלה.
גלעד ארדן: אני מקווה שאמרתם לו שזה תקציב תוספתי, מעבר לדברים האחרים.
גלעד ארדן: אם אתם כבר מנהלים עבורי את המשא ומתן הזה, טוב.
מסעוד גנאים: הוא לא אמר למה הוא מתכוון או איך הוא יתרגם.
מסעוד גנאים: אני מקווה שהוא יתרגם נכון.
גלעד ארדן: עוד נתון.
גלעד ארדן: צריך להבין שהחלק של הערבים יחד עם יתר המיעוטים באוכלוסייה הוא עשרים אחוזים ואפילו טיפה יותר.
גלעד ארדן: החלק שלהם במשטרה הוא שני אחוזים.
גלעד ארדן: זה חלק מהעניין של בניית האמון וההליכה כלפי אותם יעדים.
גלעד ארדן: אני אומר משפט סיכום.
גלעד ארדן: כמובן יש עוד הרבה מאוד נושאים שהוועדה מכירה ועסקה מולנו בעבר כמו שיפור תנאי המחייה לאסירים במדינת ישראל, שיש לנו עוד כברת דרך ללכת בה אל מול העולם, הנושא של מימוש הרפורמה והתכנית הרב שנתית בכבאות שצריך להקפיד עליה מאוד מאוד בעקבות אסון הכרמל, על ההתעצמות של שירותי הכיבוי וההצלה, וכמובן תכניות המניעה שהמשרד מפעיל כמו מצילה, עיר ללא אלימות, הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול.
גלעד ארדן: אני הכנסתי לבחינה את כל הנושא של היעילות של קיומם מספר גופים שכל אחד עושה משהו בנפרד וספציפי והאם לא נכון יותר לאחד את כל הגופים האלה לגוף אחד חזק ומרכזי של מניעת פשיעה.
גלעד ארדן: זה תהליך שהמנכ"ל מוביל היום בתוך המשרד.
גלעד ארדן: כאשר יהיו לנו המסקנות, נבוא ונציג אותן בפני הוועדה.
גלעד ארדן: עד כאן דבריי.
דוד אמסלם: תודה אדוני השר.
דוד אמסלם: המנכ"ל, בבקשה.
<רותם פלג: אדוני היושב ראש, אני אציג במעוף הציפור את המשרד לביטחון פנים, את התחומים בהם אנחנו מתעסקים, את הדילמות שעומדות לפנינו ואת הכיוונים העתידיים שהמשרד הולך בהם.
<רותם פלג: צריך לזכור שהמשרד לביטחון פנים הוא לא משרד דומה למשרדים אחרים, שיש לו איזה תחום ספציפי אחד בו הוא מתעסק ועליו הוא אחראי, אלא זה בעצם משרד שמאגד תחתיו מספר גופים שבחלק מהפעולות שלהם הם עובדים ביחד ובחלק מהפעולות, כל אחד מהגופים הוא גוף עצמאי עם אחריות משלו ועם פעולות שהוא עושה בעצמו.
<רותם פלג: מצד אחד המשרד הוא משרד מטה שמפקח ומבקר גופים מבצעיים, הוא משרד שיש לו זרועות מבצעיות, שלוש זרועות - כבאות, משטרה ושירות בתי הסוהר.
<רותם פלג: הוא משרד שנותן שירותים לאזרח בפריסה ארצית – אגף לרישוי כלי ירייה עבר למשרד לפני מספר שנים ואנחנו פרוסים ברחבי הארץ ונותנים שירותים לציבור.
<רותם פלג: כמו שאמרתי, מספר רב של תחומים שהמשרד מתעסק בהם, מעבר למה שציין השר לגבי גופי המניעה וכדומה.
<רותם פלג: בשנים האחרונות המשרד הוא משרד שגדל וגדל משמעותית גם בתחומי העיסוק וגם במשאבים.
<רותם פלג: עברה אליו הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, מערך כבאות והצלה עבר ממשרד הפנים אלינו וגם עבר שינוי מבני שהפך אותו מ-24 איגודי ערים נפרדים ועצמאיים לגוף ארצי אחד, וכמו שאמרתי, האגף לקליטת כלי ירייה.
<רותם פלג: גם נוספו לו לא מעט תקציבים אבל בהמשך נראה שיש עוד לא מעט מה לעשות בתחומים שהמשרד מתעסק בהם ויש לא מעט אתגרים ונושאים שצריך להתמקד בהם ולטפל בהם בשנים הקרובות ובטח בשנה הקרובה.
<רותם פלג: כפי שאמר השר הנושא של ביטחון אישי הופך להיות רכיב מרכזי וחיוני באיכות החיים של האזרחים.
<רותם פלג: אנחנו רואים את זה בלא מעט סקרים שנעשים.
<רותם פלג: בכל העולם התהליך הזה קורה, תהליך שבו ככל שעולה איכות החיים של הציבור, הנושא של ביטחון אישי הופך להיות מרכיב מרכזי באיכות החיים של התושבים.
<רותם פלג: לפני מספר שנים המשרד יזם יחד עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סקר נפגעי עבירה.
<רותם פלג: פעם ראשונה אנחנו שמים לעצמנו את תמונת המצב האמיתית של מה שקורה בתחומי הפשיעה במדינה.