GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיכל צוק: אנחנו נמצאים היום בהתקשרות עם ההסתדרות והתאחדות הקבלנים באמצעות הקרן כדי לעודד הכשרת ישראלים ושילובם בענף הבנייה.
<מיכל צוק: שמונים מיליון שקלים בשנתיים מופנים לנושא הזה ומתחילים להניע את מימוש ההסכם בימים אלה.
<מיכל צוק: אני חושבת שהדברים ברורים ביחס לחשיבות שאנחנו רואים למסגרת הפעולה וגיוס העובדים באמצעות ההסכם הבילטרלי.
דוד אמסלם: כפי שאמר אביגדור יצחקי, ראש מטה הדיור באוצר, תשומה מרכזית בכל נושא הבינוי זה נושא כוח האדם.
דוד אמסלם: בלי כוח אדם אין דירות.
דוד אמסלם: היות וכל הדירות או בכלל משבר הדיור במדינת ישראל הוא נושא שנמצא היום בסדר העדיפות הלאומית כמעט מספר אחד, לכן כל הקנים צריכים להיות מופנים כדי לקדם את הנושא הזה.
דוד אמסלם: אני אומר את זה כרקע אבל כולם מסכימים בנושא הזה.
דוד אמסלם: אני מתחבר למה שאמר אמנון בן עמי מנכ"ל רשות האוכלוסין.
דוד אמסלם: הוא עובד לפי החלטות ממשלה, יש החלטת ממשלה לגבי ההסכם הבילטרלי והוא נעול שם.
דוד אמסלם: מצד שלישי יש החלטת ממשלה גם לגבי עשרים אלף עובדים וכל עוד אין את ההסכם, יש בעיה להביא אותם.
דוד אמסלם: זאת בעצם נשארת החלטה שהיא באוויר.
דוד אמסלם: כפי ששמענו מאביגדור, הם צריכים להתניע את המהלך ולשנות את החלטת הממשלה לפחות לטווח הקצר.
דוד אמסלם: אני מבחין בין הטווח הקצר לטווח הארוך.
דוד אמסלם: אין לי ספק שההסכם הבילטרלי בא לפתור איזושהי בעיה מסוימת בוודאי במסגרת היחסים בין העובדים הסינים לבין אלה ששוכרים אותם בארצות המוצא.
דוד אמסלם: הלוואי שהיו דואגים כך לעובדים הישראלים בכל המקומות בעולם, אבל זאת סוגיה אחרת.
דוד אמסלם: אני בעמדה שאם אפשר לדאוג לעובד, למה לא?
דוד אמסלם: בוודאי כן.
דוד אמסלם: אבל היות וכרגע הבעיה של מדינת ישראל היא לפתור את משבר הדיור, כפי שאמר אביגדור אני מקווה שבמסגרת החודש הקרוב הוא יביא הצעת ביניים להחלטת הממשלה כדי לתת לרשות האוכלוסין קצת יותר אוויר וקצת יותר גמישות בנושא הזה.
דוד אמסלם: לדעתי בזה נתחיל להתניע את המהלך המידי.
דוד אמסלם: מול הסינים, אני מסכים עם מה שאמר מר שגריר.
דוד אמסלם: גם הייתה לי שיחה אתו לפני כן והוא עדכן אותי בנושא.
דוד אמסלם: לפעמים יש מדינות אתן צריך לעשות את הדברים האלה יותר בצנעה כי הפומביות פוגעת בעניין.
דוד אמסלם: אני מקווה שבסופו של יום בתקופה הקרובה הם יצליחו להביא לידי כך שסין תחתום עם מדינת ישראל על הסכם בילטרלי אבל כל עוד זה לא קורה, יש לנו טווח ביניים.
דוד אמסלם: אני אקיים דיון נוסף מיד עם תחילת המושב הבא כדי לקבל דוח סטטוס, האם השתנתה החלטת הממשלה ולאיזה כיוון.
דוד אמסלם: אני מודה לכולם.
דוד אמסלם: צהרים טובים.
דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את הישיבה המשותפת של ועדת הפנים והגנת הסביבה וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
דוד אמסלם: אנחנו מקיימים את הדיון המשותף בגלל חשיבות הנושא שהוא העלאת שארית יהודי אתיופיה לישראל.
דוד אמסלם: הייתי מבקש לתת את זכות הדיבור קודם כל לחבר הכנסת אברהם נגוסה, יושב ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות שמוביל את הנושא הזה כבר הרבה מאוד שנים.
דוד אמסלם: בבקשה אדוני.
סופה לנדבר: חשבתי ששר הפנים יהיה כאן.
דוד אמסלם: הוא יגיע.
דוד אמסלם: באת בגללו או בגלל הנושא?
סופה לנדבר: בגלל הנושא אבל באתי בגלל שהשר צריך לענות על השאלות.
דוד אמסלם: הוא יגיע בהמשך.
אברהם נגוסה: אנחנו דנים היום בהשלמת העלאת שארית יהודי אתיופיה.
אברהם נגוסה: כידוע לכולם, בשנת 2010 ממשלת ישראל קיבלה החלטה, וגם ב-2003, ולאחר החלטות אלו נשארו אחים שלנו שם, משפחות נפרדו, הורים עם ילדיהם, אחים ואחיות, דודים ודודות.
אברהם נגוסה: המשפחות נמצאות באתיופיה במצב קשה ללא שום סיוע.
אברהם נגוסה: הארגונים ההומניטריים שתמכו, יצאו משם באוגוסט 2013 והקהילה מתקיימת כקהילה יהודית בכוחות עצמה.
אברהם נגוסה: למשפחות שנמצאות כאן קשה.
אברהם נגוסה: החיילים שמשרתים בצבא הגנה לישראל, האחים שלהם, האחיות שלהם, הסבים שלהם נשארו שם ואין להם זכות להביא אותם לכאן.
אברהם נגוסה: המשפחות שם וגם כאן במצוקה קשה מאוד.
אברהם נגוסה: לכן היום ועדת הפנים וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות מקיימת ישיבה משותפת על מנת להגיע להחלטה האומרת שממשלת ישראל תקבל החלטה להעלות את כולם לאלתר.
איתן ברושי: כמה זה כולם?
אברהם נגוסה: יש רשימות של אלה שנמצאים באדיס וגם אלה שנמצאים בגונדר.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע יותר פרטים.
אברהם נגוסה: מכבד אותנו כבוד נשיא בית המשפט העליון לשעבר השופט מאיר שמגר שמלווה את הקהילה הזאת הרבה שנים והוא נשיא הוועד הציבורי להעלאת שארית יהודי אתיופיה.
אברהם נגוסה: תודה רבה כבוד השופט על בואך.
אברהם נגוסה: הדיון לא יארך יותר משעתיים.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את הסיפורים של המשפחות, הורים שנשארו שם, בנים ובנות שנשארו שם, אחים ואחיות שנשארו שם אבל אני מדגיש ואומר שלא כל מי שרוצה לדבר, אכן ידבר.
אברהם נגוסה: מראש אנחנו אומרים שאנחנו נתמקד במשרדים הרלוונטיים כמו משרד הפנים, משרד הקליטה ומשרדים אחרים שרלוונטיים לנושא.
אברהם נגוסה: שלא ייפגע מי שלא יקבל זכות דיבור.
אברהם נגוסה: תודה לחברי הכנסת שהצטרפו אלינו, לחברת הכנסת סופה לנדבר לשעבר שרת הקליטה, לחבר הכנסת איתן ברושי ואני מניח שבהמשך יצטרפו חברי כנסת נוספים.
אברהם נגוסה: תודה רבה אדוני היושב ראש.
דוד אמסלם: תודה חבר הכנסת אברהם נגוסה.
דוד אמסלם: אני מתכבד להזמין לשאת דברים את כבוד השופט מאיר שמגר.
דוד אמסלם: לפני כן אני רוצה לציין שקיבלתי מכתב מזיוה מקוגן דגו לגבי הנושא של בקשה לדיון בנושא אפליית המשטרה כלפי יוצאי אתיופיה.
דוד אמסלם: אני אנהל את הדיון הזה בוועדת הפנים מיד בתחילת המושב הבא.
דוד אמסלם: כבוד השופט, בבקשה.
<מאיר שמגר: גבירותיי ורבותיי, אני שמח שניתנה לי רשות הדיבור כי אני רוצה להביע את דעתי באופן החלטי וברור וחד משמעי.
<מאיר שמגר: אני חושב שהגיע הזמן לסיים את הניסיונות לפתרונות חלקיים, הגיע הזמן לפתור באופן כולל את הבעיה של שארית הפליטה שמרוכזת בשני מקומות באתיופיה, חלקה בגונדר וחלקה השני באדיס אבבה.
<מאיר שמגר: הגיע הזמן, במלים אחרות, להעלות ארצה באופן טוטלי, מקיף וכללי את כל אלה שמרוכזים היום במחנה גונדר ואת כל אלה שמרוכזים היום במחנה של אדיס אבבה.
<מאיר שמגר: אני רוצה להבהיר שמסרנו לפני יומיים לשר הפנים רשימות מדויקות של כל האנשים הכלולים בשני סוגים אלה שדיברתי עליהם.
<מאיר שמגר: בלשון אחרת, אני סבור שלאור כישלונות הסדרי הביניים ולאור הזמן הרב והסבל הרב שהזמן גרם, הגיע המועד לפתור את הבעיה באופן כולל וחד משמעי כך שכל היהודים המרוכזים כיום באדיס אבבה ובגונדר יועלו ארצה בהתאם לרשימות שנמסרו לשר הפנים.
<מאיר שמגר: אני מתאר לעצמי שיש כאן ודאי אנשים שרוצים להציע דעות מיוחדות לגבי מקרים מיוחדים ואני לא שולל את הדבר הזה, זה כבר דבר שמסור ליושב ראש הישיבה, אולם אני ביקשתי להדגיש ואני מבקש שהדבר הזה ימצא את ביטויו בהחלטה של הוועדה אשר בוודאי תשפיע במישרין על ההחלטה של משרד הפנים ושל סגן ראש הממשלה שיושב במשרד הפנים, שיפתרו את הבעיה בלי לטפל בה טיפין טיפין אלא מתוך כוונה לפתור את הבעיה בכללותה אחת ולתמיד.
<מאיר שמגר: היינו, כל היהודים המרוכזים היום, בהתאם לרשימות שנמסרו לשר הפנים, באדיס אבבה ובגונדר, בשני המקומות האלה, אני מבקש שהם ייכללו מיד בהעלאה ארצה ללא שהייה.
<מאיר שמגר: אני מקווה – אם כי אינני בטוח בכך – שיבוא גם פתרון לבעיות אינדיבידואליות של אנשים מסוימים שרוצים להדגיש את הקושי המיוחד בו הם נמצאים אבל אני מדבר על פתרון כולל וגורף אשר מקיף את כל האנשים שנמצאים בשני המקומות.
<מאיר שמגר: הגיע הזמן לסיים את קיומם של מחנות עולים כביכול באדיס אבבה ובגונדר, הגיע הזמן להעלות את כולם ארצה כפי שכל יהודי רשאי לחזור ולגור בארץ שהיא ארצו.
<מאיר שמגר: תודה רבה.
דוד אמסלם: כבוד השופט, אני מעריך על כך שנרתמת ולקחת את המשימה הזאת, משימה ערכית ובאמת כאן הערכה גדולה שלי ובטח גם של הציבור.
דוד אמסלם: לפני שאני מעביר את זכות הדיבור לרב יוסף הדנה שהוא הרב הראשי ליהודי אתיופיה, הייתי רוצה לספר שבמסגרת תכנית העבודה שמשרד הפנים הציג בוועדת הפנים, כאשר השר הגיש אותה עם כל צוות המשרד, אחד היעדים שהם הגדירו לעצמם – ובלי קשר לדיון הזה – היה העלאת יהודי אתיופיה לישראל.
דוד אמסלם: זה במעטפת.
דוד אמסלם: אני מניח שכאשר השר יבוא, הוא יתייחס לזה.
דוד אמסלם: כבוד הרב, בבקשה.
<יוסף הדנה: תודה רבה כבוד היושב ראש.
<יוסף הדנה: אני חושב שהדברים של כבוד השופט בנושא הזה, אומרים הכול.
<יוסף הדנה: בתוך עמי אנכי יושב.
<יוסף הדנה: אנחנו יום יום חיים עם הציבור שלנו בארץ ויודעים כל מה שקורה באתיופיה.
<יוסף הדנה: כאן אנשים סובלים ולא רק באתיופיה, שם גרים וחיים כמעט ללא כל אמצעים.
<יוסף הדנה: המשפחות כאן בארץ, באמת רחמנות.
<יוסף הדנה: אנשים זקנים ומבוגרים, אין להם אפשרות ללכת ולזעוק ולהשמיע את זעקתם.
<יוסף הדנה: מגיעים אלי למשרד ומבקשים את עזרתי.
<יוסף הדנה: אני מאמין שאנחנו חייבים לפתור את הבעיה הזאת.
<יוסף הדנה: תארו לכם שמעל לעשר שנים אנשים מחכים שם כאשר בינתיים הילדים גדלו, אלה שהיו נערים כבר התבגרו ונוצרות שם כל מיני בעיות.
<יוסף הדנה: אני חושב שצריך לקחת את הנושא הזה בשיא הרצינות ולאפשר להם להגיע לארץ ישראל.
<יוסף הדנה: האנשים מגיעים לכאן, לא מתווכחים ולא מדברים, כולם בארץ נוהגים לפי ההלכה וכפי שהרבנות דורשת, ואני חושב שהסבל הוא סבל מיותר.
<יוסף הדנה: אני מבקש שהוועדה תגיע למסקנות ותשפיע גם על שר הפנים, על שר הקליטה ועל כל המוסדות הנוגעים בדבר כדי שיסיימו את הנושא הזה.
סופה לנדבר: כבוד הרב, כמה אנשים נמצאים שם אחרי סגירת גונדר?
<יוסף הדנה: לגבי המספר, כמו שאמר חבר הכנסת אברהם נגוסה, יש אנשים שידברו בפירוט.
<יוסף הדנה: אני יודע שיש אנשים והבעיות מגיעות אלי.
איתן ברושי: בכל זאת, לא מקובלת ההתחמקות הזאת.
איתן ברושי: מה הבעיה להגיד מספר?
איתן ברושי: תגידו בכמה אנשים מדובר.
איתן ברושי: כמה יהודים מחכים שם.
דוד אמסלם: בלי העלבות.
איתן ברושי: שאלתי את היושב ראש.
דוד אמסלם: הרב התייחס כנציג הקהילה וכנציג הדת של הקהילה אליו באים אנשים ומשוחחים אתו ומספרים לו על מצוקותיהם.
דוד אמסלם: הוא בעצם מדבר על התחושות שלו כרב הקהילה.
דוד אמסלם: תודה רבה כבוד הרב.
דוד אמסלם: אני מבטיח לך דבר אחד, אנחנו נעמוד את זה על סדר היום הציבורי כל הזמן.
דוד אמסלם: אנחנו לא ניתן לעסק הזה לשקוע, לא אברהם ולא אני.
דוד אמסלם: לכן אנחנו מקיימים את הדין המשותף לשתי הוועדות.
דוד אמסלם: אחת לתקופת זמן אנחנו נקיים דיון בנושא הזה.
דוד אמסלם: ברושי, עוד מעט תקבל את רשות הדיבור.
דוד אמסלם: הרב ולדמן, בבקשה.
<מנחם ולדמן: אני מלווה את הקהילה שממתינה לעלייה, של שארית יהודי אתיופיה, כבר 23 שנים וזכינו שמתוכם 46 אלף הגיעו ארצה.
<מנחם ולדמן: אלה שנותרו, ואני יכול לומר שגם בעיני העוצמה של הנחישות היהודית שלהם להישאר ולהמשיך להתעקש לעלות, הפתיעה אותי.
<מנחם ולדמן: אנשים שנשארו שם בדרך כלל הם מצד האבא מזרע ישראל של יהודי אתיופיה ולא מצד האימא.
<מנחם ולדמן: אלה שמצד האימא בדרך כלל עלו על פי החלטות הממשלה הקודמות כשהלכו לפי המפתח של צאצא ליהודי אתיופיה מהאימא.
דוד אמסלם: דרך אגב, כל העליות הן באותם סטנדרטים או שרק העלייה מאתיופיה?
<מנחם ולדמן: זה סיפור ישן.
<מנחם ולדמן: העלייה הזאת של שארית יהודי אתיופיה מגיעה על פי חוק הכניסה.
<מנחם ולדמן: בעבר, לפי הקריטריון של צאצא ליהודי אתיופיה מהאימא, מכיוון שהקבוצה הזאת התנצרה לפני כמאה שנים וחזרה ליהדות, בעיני ההלכה אין הבדל.
דוד אמסלם: למה הם באים לפי חוק הכניסה ולא לפי חוק השבות?
<מנחם ולדמן: מכיוון שזה היה הנוהל שהתקבל במדינה.
דוד אמסלם: מה זאת אומרת נוהל?
דוד אמסלם: יש חוק.
דוד אמסלם: חוק השבות הוא חוק?
דוד אמסלם: או שזאת המלצה?
<מנחם ולדמן: זה חוק אבל מכיוון שנתפסו כמי שעברו לצד הנוצרי לפני מאה שנים לא התייחסו לשינוי כאשר הם חזרו בתשובה וחיים כיהודים.
דוד אמסלם: אני יודע שגם בעלייה מברית המועצות לא עלו רק יהודים פרופר אלא עלו גם כאלה שהסבא שלהם היה יהודי והייתה זיקה.
דוד אמסלם: אז מה ההבדל בין אלה לאלה?
<מנחם ולדמן: אני לא מייצג את חוק השבות.
דוד אמסלם: עוד מעט נשאל את משרד המשפטים.
<מנחם ולדמן: מצד אחד מביאים כל נכד ליהודי למרות שאמו וסבתו גויות, ומצד שני ההנחיות כלפי שארית יהודי אתיופיה שמצד אימא ואם אימא הן יהודיות, לא הוחל עליהם חוק השבות.
<מנחם ולדמן: דעתו של כבוד נשיא בית המשפט העליון שמגר היא שחוק השבות צריך לחול עליהם.
<מנחם ולדמן: בכל אופן, הם עלו.
<מנחם ולדמן: אותם אלה שהם זרע ישראל מצד האבא, לא עלו.
<מנחם ולדמן: קרה שאלפים נחתכו כאשר הורים כאן וילדים שם, אחים כאן ואחיות שם וכן הלאה.
<מנחם ולדמן: הם מזרע ישראל בדרך כלל מצד האבא וחלקם אפילו מצד האימא.
<מנחם ולדמן: אני בעיני ראיתי משפחה, לפחות אחת, שהם יהודים על פי ההלכה.
דוד אמסלם: אני לא הבנתי עוד דבר.
דוד אמסלם: יש חצי כאן וחצי שם.
דוד אמסלם: אם לא יהודים, אז לא אלה ולא אלה, ואם חצי פה וחצי שם, לא הצלחתי להבין.
<מנחם ולדמן: כשאתה מגדיר יהודי רק מצד האימא, יש כאלה שהם מצד האבא.
דוד אמסלם: אני נפגשתי כאן עם אנשים שההורים כאן והילדים שם.
דוד אמסלם: הסוגיה ההלכתית תקפה לשניהם באותה מידה.
דוד אמסלם: ראיתי מקרים, חבל על הזמן.
דוד אמסלם: נעזוב את הסוגיות האנושיות מוסריות כי אני מדבר אפילו ברמת החוק.
דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין איך על אותו סעיף מביאים חלק וחלק לא מביאים.
<מנחם ולדמן: אם תרצה, אני אתן לך דוגמה פשוטה.
<מנחם ולדמן: זוג הורים בני שישים שהאבא הוא צאצא ליהודי אתיופיה מצד אמותיו, ואשתו היא רק מצד אבותיה, הזוג הזה ב-2010 וב-2003, לאחר הבדיקות הקודמות, ההורים עלו מכוח האבא עם הילדים הקטינים עד גיל 18 וילדים גדולים שלו מעל גיל 18, הם רק מצד האבא והם נשארו שם.
<מנחם ולדמן: כך יוצא שההורים כאן והילדים שם.
<מנחם ולדמן: לגבי האנשים האלה, אותי זה הפתיע בעוצמה כי אנשים יודעים שסגרו להם את הדלת בבדיקות האחרונות או לפני האחרונות ושללו אותם, אבל הם אומרים שהם יהודים, הם מתפללים שלוש פעמים ביום, הם חיים כיהודים, הילדים שלהם חיים כיהודים ורוצים להיות כאן בצנחנים ובסיירת גולני וכדומה וזאת הדרך שלהם.
<מנחם ולדמן: הם אומרים שהם ימותו שם עד שיעלו.
<מנחם ולדמן: לצערנו אלפים קבורים בבתי הקבורות של אדיס אבבה וגונדר.
<מנחם ולדמן: מצבות של אנשים שהמתינו במשך השנים.
<מנחם ולדמן: נכון שהם לא יהודים מצד האימא בדרך כלל, אבל ההלכה איננה סוגרת את עיניה ממציאות כזאת.
<מנחם ולדמן: קודם כל, לפי המסורת של יהודי אתיופיה האבא קובע.
<מנחם ולדמן: במודעות שלהם האבא קובע ולאו דווקא האימא.
<מנחם ולדמן: הם רואים את עצמם יהודים.
<מנחם ולדמן: כל גוי בסביבה מכנה אותו בכל הכינויים של יהודי אתיופיה.
<מנחם ולדמן: הזהות האישית שלהם היא יהודית.
<מנחם ולדמן: הם עם כל הקשיים נשארים שם ודבקים בהלכה.
<מנחם ולדמן: הניסיון גם הוכיח שכל מי מהם שעלה עובר את תהליכי היהדות כאן ואין שום ספק שהם יעברו תהליכי יהדות.
<מנחם ולדמן: מבחינת המספרים עליהם דובר.
<מנחם ולדמן: אני חושב שמשרד הפנים שאמון על הבדיקות, בסופו של דבר הוא יחליט לגבי האישורים, מי יעלה ומי לא יעלה.
<מנחם ולדמן: הרשימות שכבר נמסרו לשר הפנים הן רשימות של אנשים שהיום רשומים באדיס וגונדר והן מונות כ-9,000 שמות כאשר להערכתי מתוכם כ-6,000 יימצאו שהם מזרע ישראל מצד אבותיהם או אמותיהם, יש להם קרובים מדרגות ראשונות בארץ, הם עזבו את הכפרים וחיים כפליטים וממתינים לעלייה באדיס ובגונדר.
סופה לנדבר: מתי נסגר המחנה בגונדר?
סופה לנדבר: מתי הבאנו את המטוס האחרון?
אברהם נגוסה: אלה שהיו, נשארו.
<מנחם ולדמן: הסגירה הפורמלית הייתה כאשר הסוכנות היהודית יצאה באוגוסט 2013 אבל הקהילה הייתה לפני כן ונשארה אחרי כן עם אותו בית כנסת, עם אותו מקווה ועם אותן תפילות.
<מנחם ולדמן: הם נשארו.
<מנחם ולדמן: זה לא רק 2013 אלא גם ב-2003 או ב-2005 עלו אנשים.
<מנחם ולדמן: תמיד עלו אלה שמצד האימא והשאירו את הקרובים מצד האבא.
סופה לנדבר: הייתה בגונדר רשימה של 7,500 אנשים כאשר אנחנו עם הסוכנות היהודית, עם נתן שרנסקי, הבאנו את המטוס האחרון והרשימה נסגרה.
סופה לנדבר: אנשים נמצאים במרכזי קליטה.
סופה לנדבר: ממשלת ישראל התחייבה להביא אותם בקבוצות קבוצות כי הייתה החלטת ממשלה, אבל המחנה בגונדר נסגר כי נסגרה הרשימה של 7,500 אנשים.
<מנחם ולדמן: נסגרה הרשימה של אלה שנמצאו זכאים.
דוד אמסלם: יכול להיות שהרשימה נסגרה ונפתחה, אבל לא חשוב.
<מנחם ולדמן: כאלפיים מהם הם מצד האבא ולא עלו.
דוד אמסלם: עוד מעט נשמע גם את משרד הפנים אבל אני מבין שאנחנו מדברים על בסביבות 9,000 אנשים ואתה אומר ש-6,00 עד 7,000 הם ממש בקרבה ראשונה שחלקם נמצאים כאן בארץ וחלקם לא.
<מנחם ולדמן: כן.
<מנחם ולדמן: אני מצטרף לדעתו של כבוד הנשיא שמגר.
<מנחם ולדמן: החלטת הממשלה צריכה להיות החלטה לגבי האנשים הללו שיש להם ייחוד שאין דומה לו בעולם.
<מנחם ולדמן: זה לא שבמקרה למישהו יש קרוב בישראל אלא אלה אנשים שעזבו את בתיהם לפני 10-15 שנים על מנת לעלות לישראל וכבר שנים רבות חיים חיי יהודים.
<מנחם ולדמן: אם זה היה קורה במקום אחר בעולם, מזמן היו מתגיירים ועולים כיהודים גמורים אבל רק הם נשארו.
<מנחם ולדמן: הכאב של המשפחות החצויות, כל אחד מבין אותו.
<מנחם ולדמן: החיים שלהם הם לא חיים של תענוגות אלא הם במצבים קשים אבל יחד עם כל הקשיים הם דבקים ביהדות.
<מנחם ולדמן: זה מחייב אותנו להביא אותנו.
דוד אמסלם: ציין את זה כבוד הרב יוסף הדנה.
דוד אמסלם: חברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר.
סופה לנדבר: רבותיי, אני חושבת שאנחנו צריכים לסיים את פרשת ההתעללות ביוצאי אתיופיה.
סופה לנדבר: אני הייתי בגונדר וראיתי שם את הדברים מקרוב.
סופה לנדבר: אני אומרת שהאנשים האלה עקרו את עצמם מהכפרים, מהבית והגיעו לגונדר למשך שנים רבות.
סופה לנדבר: נאמר כאן עשר שנים אבל אני ראיתי משפחות שיושבות שם 14 ו-15 שנים.
סופה לנדבר: כאשר חזרתי מהנסיעה הראשונה אמרתי לראש הממשלה שאני כשרת העלייה והקליטה ממליצה לסיים את הפרשה ולתת לאנשים להגיע למדינת ישראל.
סופה לנדבר: חלק מהמשפחה כאן וחלק שם.
סופה לנדבר: אנחנו קיבלנו החלטה וסגרנו את גונדר אבל מתברר לי עכשיו שיש רשימה של 7,500 אנשים ואנשים הגיעו לראש הממשלה ואמרו שזאת רשימה סופית ולכן הוא קיבל את ההחלטה להעלות את כולם ארצה.
אברהם נגוסה: מתוך הרשימה הזאת נדחו אלפיים אנשים בגלל שהם מצד האבא.
אברהם נגוסה: לפני כן נשארו אנשים, מאז החלטת הממשלה ב-2003, שנדחו.
דוד אמסלם: חברת הכנסת לנדבר, פעם ראשונה את שומעת עכשיו וכאן את המספר?
סופה לנדבר: ששוב יש מספר של 7,500?
סופה לנדבר: עד עכשיו לא שמעתי על זה.
דוד אמסלם: לפני כשלוש שנים אני ישבתי עם שר הפנים על אותה רשימה, על הרשימה הזאת עליה מדובר.
סופה לנדבר: הרשימה הייתה.
סופה לנדבר: אני בעד לסיים את הפרשה ומיד.
סופה לנדבר: אני רוצה שלאנשים האלה תהיה כתובת ואני עכשיו אסביר את זה.
סופה לנדבר: שם נתקלתי במקרים כל כך קשים כאשר חלק מהמשפחה כאן ולאנשים לא נותנים תשובה.
סופה לנדבר: כאשר חזרתי לראש הממשלה אמרתי לו שלא יתכן שמדינת ישראל מתעללת באנשים האלה.
סופה לנדבר: קיבלנו החלטה ולפי ההחלטה הזאת הייתה רשימה של 7,500 אנשים.
סופה לנדבר: אני רוצה שיוצאי אתיופיה, נציגי המשפחות, תצאו מכאן עם תשובה ברורה ועם כתובת.
סופה לנדבר: אני מחזיקה מכתב שאני כשרה כתבתי לשר הקודם ולשר הנוכחי לא קיבלתי עליו תשובה.
סופה לנדבר: אנחנו החלטנו בממשלה שתהיה ועדת חריגים במשרד הפנים ואני ממליצה לך, גם לך אדוני יושב ראש ועדת הפנים וגם לך אדוני יושב ראש ועדת העלייה והקליטה, שהעתקי הפניות האלה נקבל ואנחנו נעקוב.
דוד אמסלם: אני אשמח מאוד לקבל.
סופה לנדבר: אני מחזיקה כאן מכתב.
סופה לנדבר: פניתי בשמו של טזי אלמיהו שנמצא כאן משנת 2005 יחד עם ההורים וארבעה אחים ואחיות ואחות אחת נשארה באתיופיה.
סופה לנדבר: עד כה אף אחד לא קיבל תשובה ברורה.
סופה לנדבר: האימא חולה, האבא חולה, שניהם נכים ואנשים נמצאים בתסכול של שנים ואני שואלת למה.
סופה לנדבר: האחות לא הגיעה אתם, לא עברה שם תהליך גיור ואני אומרת שאנחנו עשינו הכול כדי שיוצאי אתיופיה כאן יעברו את תהליך הגיור ואנחנו דנו בוועדתה עלייה והקליטה על כך שהם נמצאים במרכזי קליטה ומרכזי הקליטה מוכנים לתת את התהליך המקוצר ותהליך נכון.
סופה לנדבר: אני שואלת עכשיו למה אנחנו מתעללים באנשים האלה.
סופה לנדבר: למה אנחנו לא מקבלים רשימה ברורה, האם יש שם 7,000, האם יש שם 10,000?
סופה לנדבר: אני לא חושבת שמישהו מממשלת ישראל יקבל החלטה לא להעלות את האנשים האלה.
סופה לנדבר: אני ממליצה שאנחנו נעקוב אחרי זה ואני ממליצה שוועדת חריגים תתחיל לעבוד.
סופה לנדבר: ועדת החריגים במשך השנים האלו לא עבדה ולאנשים אין כתובת אליה הם יכולים לפנות.
סופה לנדבר: למה הם צריכים להיות מסכנים?
סופה לנדבר: אני ממליצה שכאשר יגיע לכאן שר הפנים, ייתן לנו תשובות.
סופה לנדבר: אני רוצה שנצא מישיבת הוועדה לא עם הכרזות ולא עם הטבות.
סופה לנדבר: אנחנו לא נותנים הטבות לאנשים האלה.
סופה לנדבר: חוק השבות אומר שמגיע למדינת ישראל מי שהוא יהודי מצד אימא ומי שיהודי מצד האבא ולכן אף אחד לא עושה טובות למישהו מיוצאי אתיופיה.
סופה לנדבר: אנחנו רוצים להבין מתי תתכנס ועדת החריגים ותתחיל לעבוד ואנחנו נעקוב אחרי זה.
סופה לנדבר: אז לאנשים האלה תהיה כתובת וידעו לאן הם יכולים לפנות.
סופה לנדבר: הם ידעו שבישראל יש להם כתובת ויש תשובה ברורה.
סופה לנדבר: על כל מכתב אני דורשת תשובה.
<מאיר שמגר: אני רוצה להעיר הערה קצרה בעקבות הדברים המעניינים והחשובים שאמרה חברת הכנסת סופה לנדבר.
<מאיר שמגר: ועדת החריגים עבדה במשך השנתיים-שלוש האחרונות ולא עשתה שום דבר.
<מאיר שמגר: איש לא עלה ארצה בגלל החלטה של ועדת החריגים.
<מאיר שמגר: אני לא רוצה שכאן נגמור את הישיבה עוד פעם בדחיית הפתרון לאיזו ועדת חריגים שתקום.
<מאיר שמגר: כבר ניסינו ולא הצלחנו.
<מאיר שמגר: אנחנו יודעים היום בדיוק מי האנשים אשר נמצאים בגונדר ומי האנשים אשר נמצאים באדיס אבבה, יש לנו רשימות מדויקות ואנחנו לא צריכים שום בדיקות חריגים.
<מאיר שמגר: אנחנו יודעים שכל אחד מהאנשים האלה או שהוא יהודי באמצעות האבא או באמצעות האימא.
<מאיר שמגר: הם יהודים שמתפללים יום יום.
<מאיר שמגר: הייתי אומר את זה קצת בציניות, מתפללים יום יום יותר מאשר היהודים כאן בארץ.
<מאיר שמגר: אני אומר שהגיע הזמן לשים קץ ואני בהחלט מצטרף לאלה שאמרו שלא צריך להתעלל יותר באנשים, לא צריך לשלוח אותם לוועדות חריגים כי שם לא יקבלו שום תשובות.
<מאיר שמגר: נגמרו החריגים.
<מאיר שמגר: אנחנו יודעים בדיוק מי אלה 7,500 האנשים שצריכים לעלות כעת ארצה וצריך לסיים את זה ולגמור עם זה פעם אחת ולתמיד.
דוד אמסלם: תודה כבוד השופט.
דוד אמסלם: היות ותחולת הדיון היא שעה ועשר דקות ואנחנו בעיקר רוצים לשמוע את החברים שהם לא חברי הכנסת, המשפחות, בואו נעשה את זה בקצרה.
סופה לנדבר: למה אתה כל כך קשוח?
סופה לנדבר: אנחנו רוצים להשתתף.
דוד אמסלם: בגדול ביקשתי מחברי הכנסת לקצר כדי לשמוע את האנשים לשמם התכנסנו.
איתן ברושי: אני אקצר.
איתן ברושי: אני באתי במיוחד לישיבה הזאת מתוך דאגה לעניין.
איתן ברושי: אחרי דברי השופט שמגר, אין הרבה מה להוסיף.
איתן ברושי: אני מצטרף, כמי שלא חבר בוועדה הזאת אבל כמי שאכפת לו מהעניין, ורוצה לתמוך ולבקש שנבטא את ההחלטה הזאת בצורה ברורה.
איתן ברושי: אני מבקש לסיים את הסיפור הזה ולכבד את האנשים.
איתן ברושי: מעולם לא הסכמתי ולא הבנתי את הקשיים שאנחנו גורמים לאחינו גם יוצאי אתיופיה וגם במקומות אחרים אבל היום מדברים על יוצאי אתיופיה.
איתן ברושי: הדבר השני שאולי הוא לא פחות חשוב.
איתן ברושי: לא מזמן הייתי בישיבה בוועדת הקליטה.
איתן ברושי: יש פער עצום בין המהלך ההרואי של הבאת אחינו מאתיופיה לבין התקציבים שניתנים אחר כך כדי לאפשר את קליטתם האמיתית כאן בישראל.
איתן ברושי: אני רוצה לומר שההחלטות האלה שאנחנו רוצים לקבל היום ובהמשך צריך לעמוד על כך שיהיה לזה גם ביטוי תקציבי, שהבאתם לכאן היא לא רק הבאתם עד לשערי ישראל אלא גם קליטה אמיתית במשך התקופה שלאחר מכן.
איתן ברושי: לכן אני מציע לאמץ את העמדה שביטא השופט אבל גם לקבוע לוחות זמנים וגם לומר לשר הקליטה שבוודאי יצטרף שחייבים להביא לידי ביטוי את העלייה הזאת בתקציב 2015-2016 כך שנקלוט אותם בצורה מסודרת.
איתן ברושי: יושבים כאן חבריי מהסוכנות והם יודעים שלא מספיקה ההתנדבות של יהודי העולם אלא ישראל בת 67 צריכה לקלוט את העלייה ויש לה תקציב ואת זה צריך לבטא בתקציב.
איתן ברושי: לכן אני מצטרף לעמדת השופט ומצטרף לחברים שמבקשים להעלות לישראל וקורא לגורמים המוסמכים להקטין את הקשיים ולהקל על העלייה ומצד שני לתקצב את זה בצורה הולמת כדי לא להעביר את ההשפלה משם לכאן.
מאיר כהן: שני יושבי הראש, הדיון הזה הוא דיון מאוד חשוב.
מאיר כהן: אני רוצה למפות את הבעיה ואני אשמע בוטה, דווקא כמי שעלה מחוץ לארץ וליווה באותה מעברה את השבר הגדול שאנחנו כבר לא זוכרים, של יהדות בני ישראל מהודו.
מאיר כהן: היה שבר גדול בתחילת שנות ה-60 כאשר גם אז הטילו ספק ביהדותם.
מאיר כהן: הבעיה היא לא בעיה ששייכת לבירוקרטיה ולא בעיה ששייכת למשרד זה או אחר אלא הבעיה היא בעיה של גזענות.
מאיר כהן: אם צבעם היה צבע אחר, הם היו כאן.
מאיר כהן: אלה אנוסים.
מאיר כהן: האנשים שנמצאים שם הם סוג של אנוסים.
מאיר כהן: גם ההלכה מכירה ביהדותם.
מאיר כהן: לצערי הרב מה שמונע מאתנו זאת ציניות של אנשים גזענים שלוקחים חלק במוסדות השלטון.
מאיר כהן: יש החלטת ממשלה 2948, 2230, 3356 והחלטת בג"ץ.
מאיר כהן: לכן האנוסים האלה, היהודים האנוסים האלה, אנחנו צריכים לעשות הכול כדי להביא אותם לכאן.
מאיר כהן: אני סומך עליך ואני סומך עליך.
מאיר כהן: יש לכם המון כוח כיושבי ראש ועדת הפנים וועדת הקליטה.
מאיר כהן: תניפו את הדגל הזה.
מאיר כהן: צריך להביא אותם מידית.
מאיר כהן: אני לא רוצה לספר את הסיפורים של הפגישות שלי עם חבר'ה מהפלס"ר, של חבר'ה שהיו עכשיו עם הדר גולדין זכרונו לברכה, שעמדו לקבל צל"ש אבל האחים שלהם נמצאים שם בגונדר.
מאיר כהן: היו ברוכים על מה שאתם עושים ותרימו את הדבר הזה כי הוא חשוב.
מאיר כהן: זאת גיבנת שרובצת על הגב של החברה הישראלית.
דוד אמסלם: חבר הכנסת דוד ביטן.
דוד ביטן: הרבה אין לי מה להוסיף.
דוד ביטן: אני תומך בדברים שנאמרו.
דוד ביטן: אני חושב שצריך להעלות את מי שנמצא שם באדיס אבבה אבל אנחנו לא צריכים להמתין לזה.
דוד ביטן: כל כמה שנים יש התאספות של 7,000-7,500 ומתחיל הריטואל הזה מחדש.
דוד ביטן: צריך לשלוח לשם אנשים ולבדוק את העניין, ומי שמגיע לו, להעלות אותו.
דוד ביטן: לא צריך שאנשים יתאספו ויחיו שם בתת תנאים כדי להעלות אותם.
דוד אמסלם: חברת הכנסת שלי יחימוביץ'.
שלי יחימוביץ': אני מברכת את שני יושבי ראש הוועדות וגם את שופט בית המשפט העליון בדימוס מאיר שמגר על עבודתו הנפלאה לטובת העניין הזה.
שלי יחימוביץ': זה לא רק מאבק הומניטרי, זה לא רק מאבק להבאת שארית הפליטה אלא זה מאבק על פניה של מדינת ישראל כחברה שהאתוס של קליטת עלייה הוא אחד מאבני היסוד שלה ובלעדיו אין לנו קיום כמדינה.
שלי יחימוביץ': זה לא קשור לשום זהות פוליטית אלא זה מאבק לאומי של כולנו.
שלי יחימוביץ': חוק השבות תמיד היה חוק מכיל, רחב, מחבק, גואל ובני המשפחות של מי שנמצאים כאן ובכלל כל 7,000 היהודים שנמצאים בגונדר ובאדיס בעיקר כבר היו צריכים מזמן לעלות לישראל.
שלי יחימוביץ': העובדה שהם לא נמצאים כאן היא כתם על החברה הישראלית כולה.
שלי יחימוביץ': היא לא רק בעיה אנושית אלא היא ממש כתם על החברה הישראלית.
שלי יחימוביץ': אמר נכון חברי שמדובר כאן – צריך לקרוא לילד בשמו – במידה לא קטנה של פשוט גזענות.
שלי יחימוביץ': פשוט גזענות.
שלי יחימוביץ': כל הכללים שהונהגו על הקבוצה הזאת – בדיקה בציציות, ועדה מיוחדת, תנאים מיוחדים, כל אחד בנפרד ולא קבוצה – כל זה טיפול מיוחד ומעורר זעם מאוד גדול ובצדק בקבוצה ספציפית, בעיקר בשל צבעה.
שלי יחימוביץ': על המחלה הזאת, על מחלת הגזענות, אנחנו חייבים להתגבר.
שלי יחימוביץ': צריך גם לומר שרוב מי שנמצאים עכשיו בגונדר ובאדיס ומחכים לגאולתם, מקיימים אורח חיים יהודי הרבה יותר מאשר רבים מאתנו וזאת עובדה אבל גם אם לא כך, עדיין זכותם לעלות לכאן ולהיות חלק ממדינת ישראל, מעם ישראל, מהקהילה הישראלית.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שהעובדה ששניכם, שני יושבי הראש של הישיבה, באים ממפלגת השלטון הגדולה ורבת העוצמה – זאת עובדה, התוצאות מדברות בעד עצמן - והעובדה שאתם יושבים כאן נותנת לנו באמת סוג חדש, מנוף של תקווה.
שלי יחימוביץ': כך גם שר הפנים וכך גם רוב הממשלה.
שלי יחימוביץ': זאת הזדמנות נפלאה להביא סוף לעוול המתמשך הזה ופשוט להביא את כולם לישראל בלי ועדות ובלי בדיקה בציציות, כדי שיהיו חלק אתנו.
דוד אמסלם: הרב יפת אלמו.