GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<לירון אדלר מינקה: אני ממשיכה בקריאה: "הגדרות בחוק זה – ""אמצעי טיפול" – אמצעים מכניים, פיסיקליים או ביולוגיים להשמדה, למשיכה, ללכידה, לעיכוב התפתחות, לדחייה, להרחקה או לצמצום אוכלוסייה של מזיקים, או אמצעים כימיים למשיכה או ללכידה של מזיקים; "בית גידול למזיקים" – כל מקום מצע לרבות מבנה, כלי תחבורה, מקווה מים, צמח, מכל, שטח פתוח, מיתקן, חפץ או חומר, שמצבו, אופן החזקתו או אופן השימוש בו מאפשרים התפתחות מפגע או מטרד, למעט מצע, כאמור, בסביבה טבעית, ולמעט אדם או בעלי חיים שאינם מזיקים;"
בצלאל סמוטריץ': רגע, המילה "מצע" לא מופיעה אצלנו.
<לירון אדלר מינקה: הוספנו את זה.
<תומר רוזנר: זו הערה חשובה.
<לירון אדלר מינקה: זה התבקש מהנוסח והוספנו.
<לירון אדלר מינקה: אני ממשיכה בקריאה: "גן לאומי", "ערך טבע מוגן" ו"שמורת טבע" – כהגדרתם בחוק גנים לאומיים; "הדברה" – שימוש באמצעים כימיים להשמדה, לעיכוב התפתחות, לדחייה, להרחקה או לצמצום אוכלוסייה של מזיקים; "הדברה באיוד" – הדברה באמצעות גז; "הוועדה המייעצת" – הוועדה המייעצת לענייני מדבירים שמונתה לפי סעיף[ 17]; "חוק גנים לאומיים" – חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח–1998‏ ; "חוק החומרים המסוכנים" – חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג–1993‏ ; "חוק העונשין" – חוק העונשין, התשל"ז–1977‏ ; "חוק להגנת חיית הבר" – חוק להגנת חיית הבר, התשט"ו–1955‏ ; "חיית בר מוגנת" – כהגדרתה בחוק להגנת חיית הבר; "מדביר" – מי שיש בידו רישיון מדביר, הרשום במרשם המדבירים לפי סעיף [11א]; "מדביר מסייע" – כמשמעותו בסעיף 6; כאן יש גם שינוי קטן שעשינו, בעקבות הערה שהתקבלה ממשרד הבריאות: "מוצרים מעובדים" – תוצרים של תעשייה או מלאכה, ובכלל זה מזון מעובד, לרבות אריזות של תוצרים כאמור; "מזיקים" – בעלי חיים שאינם ערך טבע מוגן או חיית בר מוגנת, העלולים לגרום למפגע או למטרד, המנויים ומנויים בתוספת הראשונה; "מטרד" – נוכחות או פעילות של מזיקים הגורמת נזק לרכוש, ובכלל זה למוצרים מעובדים או למוצרי מזון מעובדים או אי-נוחות חמורה לאדם, או שיש חשש ממשי שתגרום לנזק או לאי-נוחות כאמור; "המנהל" – עובד המשרד להגנת הסביבה הכפוף במישרין למנהל הכללי של המשרד, שהשר הסמיכו לעניין ]פרק ז'; "מפגע" – נוכחות או פעילות של מזיקים הגורמת לפגיעה בגוף האדם או בבריאותו או שיש חשש ממשי שתגרום לפגיעה כאמור, והכול באחת מדרכים אלה: עקיצה, נשיכה, התזה, מגע או השפעה של מזיקים, העלולה לגרום לתגובה פיזית באדם, או העברת מחוללי מחלה לאדם; "מפעיל" – מי שמפעיל, דרך קבע, אדם אחר בביצוע הדברה, בין שהמפעיל הוא מדביר ובין שאינו מדביר, ובכלל זה מי שהוא בעלים או מנהל של עסק המציע לציבור שירותי הדברה; "המשרד" – המשרד להגנת הסביבה;"
דניאל עטר: זאת אומרת שיכול להיות שאדם מפעיל מדביר, והוא עצמו לא מוסמך.
<לירון אדלר מינקה: יש לו חברת הדברה, הוא מעסיק מדבירים.
בצלאל סמוטריץ': אבל איך יכול להיות שהוT יפעיל אדם שאינו - - -
<תומר רוזנר: הוא המפעיל, הוא המנהל של חברת ההדברה.
<לירון אדלר מינקה: אני ממשיכה בקריאה: "סביבה טבעית" – כל אחד מאלה: מקום שהוא בצורתו הטבעית, או שלא עבר שינויים משמעותיים על ידי האדם, או שצורתו הטבעית שוחזרה או שהוא מיועד לשחזור כאמור; שמורת טבע, או גן לאומי, או מקום שיועד בתכנית כהגדרתה בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה- 1965 לשמורת טבע, לגן לאומי או ליער; מקום שאינו בצורתו הטבעית אך מתקיימת בו מערכת אקולוגית טבעית או שמטרתו יצירה של תנאים המדמים מערכת אקולוגית טבעית; "פעולות מניעה" – פעולות מכניות או טכניות המופעלות לגבי בית גידול למזיקים לשם מניעת התפתחות של מזיקים, מפגע או מטרד, ובכלל זה סילוק, ייבוש, ניקוז, כיסוי, בנייה וסתימה; "רישיון מדביר", או "רישיון" – רישיון מדביר בדירות, רישיון מדביר במבנים ובשטח פתוח, רישיון מדביר באיוד, או רישיון מדביר צבאי; "רישיון מדביר בדירות", "רישיון מדביר במבנים ובשטח פתוח", "רישיון מדביר באיוד" ו "רישיון מדביר צבאי" – כמשמעותם בסעיף (4); "הרשם" – רשם לענייני מדבירים שמונה לפי סעיף (16)'
דוד אמסלם: אגב, למה אנחנו צריכים את ההגדרה של מדביר צבאי?
דוד אמסלם: יש מזיקים בצבא שאין אותם באזרחות?
<תומר רוזנר: יש מדבירים שאין אותם באזרחות.
<לירון אדלר מינקה: אני ממשיכה בקריאה: "תחום יישוב" – אזור מבונה המשמש בני אדם, דרך קבע, למגורים, תעסוקה, מסחר או פנאי, לרבות שטחים פתוחים....", כתוב: " המצויים בין המבנים...", בשיחה עם המשרד להגנת הסביבה חשבו שאפשר להוריד את המילים האלה.
<לירון אדלר מינקה: לכן יהיה: " ...
<לירון אדלר מינקה: לרבות שטחים פתוחים המצויים באותו אזור, וכן שטח פתוח בהיקף של עשרים וחמישה מטרים מהמבנה הקיצון באזור, והכל למעט סביבה טבעית; "תכשיר הדברה" – חומר או תערובת של חומרים כימיים, בכל מצב צבירה, המיועדים להדברה; "תכשיר הדברה רשום" – תכשיר הדברה שנרשם לפי חוק החומרים מסוכנים; "השר" - השר להגנת הסביבה;
בצלאל סמוטריץ': "תחום יישוב " – אם לאדם יש מגרש של דונם או חצי דונם ביישוב, הוא לא יכול להדביר את כל המגרש?
בצלאל סמוטריץ': יש לו רק 35 מ' שהוא יכול לעבוד מסביב?
<תומר רוזנר: לא, זה מהבית הקיצוני של היישוב.
<תומר רוזנר: כתוב פה "לרבות שטחים פתוחים בתוך התחום" אני רוצה להעיר הערה כללית, שכמובן קשה להבין את סעיף ההגדרות בלי שרואים אותו בהמשך הדברים, איך הוא משתלב בהמשך החוק.
<תומר רוזנר: לכן זה סעיף יוצא דופן שכמובן, אם יהיו בהמשך הערות שמשפיעות על ההגדרות כאן, כמובן שנוכל לחזור ולדון באותן הגדרות, כי קשה להבין את ההגדרות שלא בהקשר הספציפי בחוק.
<תומר רוזנר: לכן, בדרך כלל בחוקים אחרים אנחנו קוראים את סעיף ההגדרות דווקא בסוף ולא בהתחלה, אבל כאן חשבנו שכיוון שאנחנו יודעים שתהיינה הערות לגבי הגדרות מסוימות כבר עכשיו, לשמוע את ההגדרות כדי שחברי הכנסת יחליטו מה עמדתם, אבל כמובן שנוכל לחזור לסעיף ההגדרות ככל שנרצה, במהלך הסעיפים הספציפיים.
<אלון רוטשילד: רק משפט מקדים – אני מהחברה להגנת הטבע, אנחנו חושבים שהחוק הזה מאד חשוב, מאד חשוב לקדם אותו, הוא בהחלט הולך לעשות פה הסדרה בתחום שצריך למצוא בו איזון יותר טוב בין הסביבה, הבריאות והאדם.
<אלון רוטשילד: שתי הערות קטנות לעניין ההגדרות.
<אלון רוטשילד: הגדרה ראשונה, לגבי "בית גידול למזיקים" – אנחנו חושבים שהשימוש במושג "בית גידול" הוא בעייתי קצת ואנחנו חושבים שצריך לשנות אותו.
<אלון רוטשילד: המושג "בית גידול, הוא מושג אקולוגי.
<אלון רוטשילד: הוא מופיע גם בדברי חקיקה אחרים בישראל, בהקשר אקולוגי של מערכת טבעית, של משהו שצריך להגן עליו.
<אלון רוטשילד: הוא מופיע, גם, למשל בתקנות מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים.
<אלון רוטשילד: ההגדרה של "בית גידול" היא בהקשר אחר לחלוטין.
<אלון רוטשילד: אפילו אם תפתח וויקיפדיה אתה תמצא שם בית גידול בקונטקסט הטבעי.
<אלון רוטשילד: כיוון שהחוק קובע איזושהי נורמה ציבורית, אנחנו כן מציעים לשנות את ההגדרה, מ "בית גידול למזיקים" ל – "מצע למזיקים", או "מקור למזיקים", או כל הגדרה אחרת שהוועדה תמצא לנכון.
<אלון רוטשילד: הערה שניה לגבי ההגדרה "מזיקים", נכון לכרגע ההגדרה מדברת על כך שזה כל בעלי החיים שמופיעים בתוספת הראשונה לחוק, ואנחנו מבקשים להוסיף לסיפה של ההגדרה איזושהי הסתייגות שאומרת שזה בנסיבות ובתנאים שקבועים בתוספת.
<אלון רוטשילד: בתוספת מנויים הרבה מאד מינים של בעלי חיים שמציינים בנסיבות מסוימות, מתי הם מזיקים.
<אלון רוטשילד: למשל – נמלים בתוך מבנה הן מזיקות, אבל בשטח פתוח, ככה סתם, הן לא מזיקות, יש להן אפילו תרומה מאד משמעותית לאדם.
<בועז קייזרמן: למעט נמלת אש.
<אלון רוטשילד: זה בסעיף אחר, שנקרא "מינים פולשים", ולכן הוא לא רלבנטי כאן.
<אלון רוטשילד: לכן, מה שאנחנו מבקשים זה לבוא ולהגיד שבמקום שיהיה מובן מהחוק שכל הנמלים בישראל מזיקות, או כל הטרמיטים בישראל מזיקים, וכיוצא בזה, שיהיה ברור שההגדרה למזיקים היא בדיוק בתנאים ובנסיבות שהוגדרו בתוספת.
<אלון רוטשילד: לדעתנו החידוד הזה חשוב.
<אלון זקס: לגבי הנושא של בית גידול למזיקים – בית גידול כבית גידול זה באמת מושג אקולוגי, והוא מוכר וידוע, זה הביטט.
<אלון זקס: אני חושב שנכון היה ששינינו אותו.
<אלון זקס: "בית גידול למזיקים", לדעתנו, הנוסח היותר מדויק - חשבנו על "מצע" או "מצע למזיקים" כי אנחנו חייבים לייצר מצב שבו יש קונוטציה שלילית לנושא, כי אנחנו רוצים לתקוף, להדביר או למנוע נזקים כתוצאה מהנושא של מזיקים שנמצאים באותו בית גידול.
<אלון זקס: לכן אנחנו חושבים שהכי מדויק זה "בית גידול למזיקים".
<אלון זקס: "מצע למזיקים" זו גם אפשרות, צריך לבדוק את זה שוב, גם אל מול משרד המשפטים, אבל בעיקרון, אם אנחנו מסתכלים על מה הנוסח הכי מדויק, לדעתנו זה "בית גידול למזיקים", שזה נראה לנו טוב.
דניאל עטר: אני לא מבין אותך.
דניאל עטר: ההערה היא מאד במקומה, יש הערה מאד ברורה של מה הוא בית גידול.
דניאל עטר: דווקא אתם, המשרד לאיכות הסביבה, מהות העבודה שלכם היא שמירה על בתי גידול.
דניאל עטר: כל אחד מאתנו מבין את המשמעות של בית גידול מבחינת המיצוי המלא שלו.
דניאל עטר: תמצאו שם אחר, שמגדיר את זה בצורה יותר ברור, ולך קדימה.
<אלון זקס: שלא תחשוב שלא ישבנו עם - - -
דוד אמסלם: קח לך שתיים –שלוש דקות ותחזור אלינו עם רעיון.
דוד אמסלם: נמשיך.
<תומר רוזנר: אני רק אתייחס לנקודה השניה שהעלה מר רוטשילד, כי בנקודה הזו יש לו, פשוט, טעות משפטית.
<תומר רוזנר: אם יוסיפו בהגדרה את הסייג שהוא מבקש שזה מזיקים רק בנסיבות שמנויות תוספת, ייווצר מצב בדיוק הפוך לזה שהוא רוצה.
<תומר רוזנר: מה המשמעות?
<תומר רוזנר: אם הם יוצאים מהגדרת "מזיקים", נגיד – נמלים שהן אינן במבנה, הם לא מזיקים, אז כל אחד יכול להדביר אותן בכל עת ובכל מצב, ולא צריך להזמין מדביר.
<בועז קייזרמן: אני חושב שההתייחסות לבית גידול בדיוק משלימה את השאלה שחבר הכנסת עטר שאל.
<בועז קייזרמן: קודם כל, בית גידול למזיק תברואי הוא מקום שבו המזיק מקבל את התנאים שלו להתרבות, והוא קיים כמעט בכל מבנה או תשתית שאנחנו חיים בו, או נעזרים בה, ואני חושב שאם חבר הכנסת דני עטר שאל והתייחס לנושא של מניעה או הדברה ירוקה, דבר שלא קיים בתחום ההדברה שלנו, הדרך היחידה לענות לשאלתו היא להגדיר" בית גידול", מבנה כבית גידול, ולהטמיע בחוק את סעיף המניעה ביחס לכל בתי הגידול ולכל התשתיות שקיימות, דבר שלא קורה היום, ולכן, כשאנחנו מקבלים מצב נתון שיש מזיק שפועל על בסיס בית גידול מלאכותי שהאדם יצר, אם לא ביצענו את פעולת המניעה בשלב התכנון או הגדרנו אותה בחוק החובה לביצוע, במידת האפשר, אז בעצם כל מה שנישאר למדביר לעשות זה לרסס, לבצע פעולות הדברה.
<בועז קייזרמן: פעולות ההדברה האלה, התייחסתי לזה גם בוועדה הקודמת – מתקיימות במשך עשרות שנים בבתי גידול שלא מבצעים בהם פעולות מניעה של תחזוקה ותכנון.
<בועז קייזרמן: לכן אני חושב שההגדרה שמה שהחברה להגנת הטבע העלתה פה, זה טיעון נכון, הוא רק חסר.
<בועז קייזרמן: בהחלט, בתחום התברואי אין דבר כזה שנקרא "מצע גידול".
<בועז קייזרמן: זה הוא איזה שהוא ניסיון מצד אחד להפחית בחשיבות של בית גידול, ומצד שני להחליש אותו.
<בועז קייזרמן: מצד שני, החוק לא נותן לזה מענה, ולא מתייחס, לנושא של מניעה.
דוד אמסלם: הייתי מבקש שאם יש הערה שמסכימים לה – אין צורך להעיר.
<שמואל מורן: אני עוסק בהדרכה ובחינה של מדבירים, יש לי ניסיון של 40 שנה בנושא ואני מלמד את נושא המכרסמים ומייצג אדם שלמד את נושא החקרים, שלצערי הוא לא יכול היה להגיע.
<שמואל מורן: לגופו של עניין "בית גידול" – יש דבר במחקר שמשתמשים בעניין של "בית גידול", וזה מה שאני מלמד.
<שמואל מורן: זה בעצם שווה - - -- הוא לא טבעי, הוא מלאכותי לחלוטין.
דוד אמסלם: בקיצור, להשאיר "בית גידול", לדעתך?
<שמואל מורן: זה בית גידול, עם כל ה - - - אקולוגיים.
אלי כהן: אני רוצה להתייחס לנושא הזה של בתי גידול, שהחוק לא נותן לזה התייחסות, למעשה, מדוח מבקר המדינה שנת 2013, שמדבר על עיריות ומועצות.
אלי כהן: יש לנו בערים מרכזיות בתי גידול שנוצרו כתוצאה משווקים, אזורי סחר, בתי מלון.
אלי כהן: כל אזור כזה, למעשה, מתקיים שם בית גידול שלשם החוק לא נתן את דעתו, שהעיריות יבצעו את פעולות המנע האלה.
אלי כהן: אם נעשה פעולות מנע בשווקים, במערכות הביוב, במקומות האלה – אנחנו נצמצם גם את ההגעה שלהם לתוך דירות בניינים וליישוב של האדם.
אלי כהן: לכן הייתי מבקש התייחסות לנושא הזה שייכנס כחוק מניעתי לעיריות ולמועצות, וכל מי שקשור לעסקי מזון, כי גם בתוך מסעדות, בתי קפה, אין שום התייחסות, ושם זה בתי גידול וגדלים לנו מזיקים במקומות האלה.
אלי כהן: אנשים שבאים למסעדות ואוכלים- לא פעם אנחנו רואים חולדות ועכברים, תיקנים – בתוך המקומות האלה.
<אלון זקס: הדיון הזה, שעשינו אותו כמה שעות, הרבה יותר רחב, רק משכנע אותי יותר שהטרמינולוגיה היותר נכונה היא באמת "בית גידול".
דוד אמסלם: בסדר, תחשוב על העניין, אבל תתייחס גם למה שאמר אלי כהן.
דוד אמסלם: הוא אמר שמבחינת החוק אין התייחסות לנושא של המניעה, שאם נחייב את הרשויות לרסס, או בתי עסק - לתת איזושהי הנחיה בנושא רישוי עסק, איך לנהוג בנושא ההדברה.
<אלון זקס: מטרת החוק היא להסדיר את העיסוק בהדברה.
<אלון זקס: התנאים לעיריות וכן הלאה, זה במסגרת חוקים - - -
<חגית הלמר: יש לי שאלה ליועץ המשפטי לוועדה.
<חגית הלמר: אני מטעם ארגון המדבירים.
<חגית הלמר: התייחסות לסוגיית הרישיונות – הגדרת הרישיונות, האם אתה רוצה עכשיו או כשנגיע לסעיף 4?
<חגית הלמר: כי זה לב ההתייחסות שלנו.
<תומר רוזנר: בסעיף 4, כשיפורטו סוגי הרישיונות.
<אלון רוטשילד: אני רק רוצה להעיר לעניין הגדרת "בית הגידול" – בינתיים זה רק ממחיש את הבלבול שהחוק הזה צריך לבוא ולהסדיר, שלא יהיה מצב שבו בית קפה הוא בית גידול, ובית מלון זה בית גידול.
דוד אמסלם: מה ההחלטה של המשרד?
<אלון זקס: להישאר עם "בית גידול למזיקים".
<נטע דרורי: הערה טכנית לגבי ההגדרה של "תחום יישוב" – אמרנו שנעביר אותה לתוספת, שהיא לא תופיע בסעיף 2 כי רק בתוספת המונח "תחום יישוב" מופיע, בנוסח הנוכחי
<תומר רוזנר: זו הערה של ניסוח.
<תומר רוזנר: אנחנו נקרא את פרק ב', שהוא בעצם לב החוק שמסדיר את סוגי הרישיונות, מה כל אחד מהם רשאי לעשות, ומה בעצם התחום שהחוק הזה בא להסדיר.
<תומר רוזנר: נקרא את סעיפים 3 ו-4, שהם סעיפים הליבה של החוק.
<לירון אדלר מינקה: "פרק ב': רישוי מדבירים 3 – חובת רישוי (א) לא יעסוק אדם בהדברה אלא אם כן יש בידו רישיון מדביר שניתן לו לפי חוק זה מסוג המתאים לביצוע ההדברה, ובהתאם לתנאי הרישיון ולהוראות לפי חוק זה.
<לירון אדלר מינקה: (ב) לעניין חוק זה, "עיסוק בהדברה" – כל אחד מאלה, בין שהוא נעשה בתמורה ובין שלא בתמורה – (1) ביצוע הדברה דרך עיסוק, לרבות באמצעות תכשיר הדברה המיועד לפי דין לשימוש הקהל הציבור הרחב; (2) ביצוע הדברה בתכשיר הדברה שאינו מיועד לפי דין לשימוש הציבור הרחב, אף אם הוא נעשה באופן אקראי; (3) ביצוע פעולות מניעה או שימוש באמצעי טיפול שקבע השר, לאחר התייעצות עם שר הבריאות ועם הוועדה המייעצת ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, ורשאי השר לקבוע בדרך האמורה הוראות לעניין אופן השימוש של מדביר באמצעים ובפעולות כאמור.
<לירון אדלר מינקה: 4- סוגי רישיונות מדביר אלה סוגי רישיונות מדביר והפעולות המותרות למדביר לפי כל סוג של רישיון: רישיון מדביר בדירות – רישיון לבצע הדברה בדירה המשמשת למגורים או במשרד ששטחו אינו עולה על 500 מ', לרבות חצרים הצמודים להם, או ברכוש המשותף בבניין שיש בו 16 דירות או משרדים כאמור, לכל היותר, למעט הדברה באיוד, הדברה במוצרים מעובדים והדברת מזיקים המפורטים בתוספת השניה.
<לירון אדלר מינקה: רישיון מדביר במבנים ובשטח פתוח – רישיון לבצע כל הדברה למעט הדברה באיוד.
<לירון אדלר מינקה: רישיון מדביר באיוד – רישיון לבצע כל הדברה.
<לירון אדלר מינקה: רישיון מדביר צבאי – רישיון לבצע פעולות הדברה המותרות למי שיש בידו רישיון מדביר בדירות, במקומות המנויים בפסקה (1) ובמקומות נוספים שנקבעו ברישיונו, והכל בשטחי מחנות צבא ההגנה לישראל.
<לירון אדלר מינקה: השר רשאי לקבוע כי הדברה של מזיקים מסוימים, שימוש בתכשיר הדברה מסוים או שימוש באמצעי טיפול או בפעולת מניעה מסוימים שנקבעו בעיסוק בהדברה לפי סעיף 3(ב)(3) יותרו רק למי שבידם רישיון מדביר מסוגים שיקבע, או יותנו בתנאים מסוימים, לרבות הכשרה ייעודית.
<לירון אדלר מינקה: השר, לאחר התייעצות עם שר הבריאות והוועדה המייעצת ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע כי פעולות הדברה נוספות שהן בעלות סיכון נמוך לבריאות הציבור ולסביבה, או פעולות הדברה המתבצעות בסוגי מבנים ומקומות שאין בהם סיכון גבוה לבריאות הציבור או לסביבה, הן פעולות שמדביר בדירות רשאי לעסוק בהן".
<תומר רוזנר: אני רוצה להסביר טיפה את השינויים מהמצב המשפטי הקיים ומה שהיה בהצעת החוק המקורית.
<תומר רוזנר: לפי המצב המשפטי הקיים יש לנו 4 סוגים של מדבירים.
<תומר רוזנר: מדביר באיוד – לגביו אין שינוי, כמעט, המצב ימשיך להיות זהה למצב המדבירים המומחים ביותר, יש מהם דרישות מיוחדות והמצב לגביהם לא כל כך משתנה.
<תומר רוזנר: היום קיימים שני סוגים של היתרים – היתר להדברת חרקים והיתר להדברת מכרסמים.
<תומר רוזנר: אדם יכול להחזיק באחד מהם או בשניהם.
<תומר רוזנר: רוב המדבירים המורשים מחזיקים בשני סוגי ההיתר ובעצם, אלה המדבירים שהיום, מקביליהם בחוק החדש הם המדבירים שאנחנו מכנים "מדבירים במבנים ובשטח פתוח", שהם, בעצם, יכולים לעשות את כל סוגי ההדברה למעט הדברה באיוד.
<תומר רוזנר: שני סוגים חדשים של מדבירים שהצעת החוק הזו מבקשת ליצור, והם לא היו קיימים קודם – המדביר הצבאי, שהממשלה מבקשת לאפשר לצבא להכשיר חיילים כמדבירים בתחומי מחנות צה"ל, נושא שלא היה מוסדר עד היום באופן כלשהו, ומה שקרוי כאן "מדביר בדירות", שהוא, בעצם, מדביר שיכולת ההדברה שלו מוגבלת, לדירות ומשרדים קטנים.
<תומר רוזנר: לא היה קיים עד היום סוג כזה של מדביר.
<תומר רוזנר: לעומת זאת, מה שהיה קיים היום זה מוסד, במירכאות, שנקרא – עובד הדברה.
<תומר רוזנר: זה אדם שהיה עובד, לכאורה, לפחות לפי החוק, בפיקוחו של מדביר, ההכשרה שלו היתה מאד מאד מצומצמת ובסיסית.
<תומר רוזנר: הוא היה אמור לעבוד בפיקוחו של מדביר רשוי.
<תומר רוזנר: מבקשים לבטל את העניין הזה של עובדי הדברה ובמקומו ליצור את המוסד של מדביר בדירות.
בצלאל סמוטריץ': למה נכון לייצר את המדרג הזה ולא ללכת על אותו מדביר - - -
<תומר רוזנר: את זה המשרד יסביר.
<תומר רוזנר: לגבי המדרג עצמו – אני מציע שהמשרד יסביר, זה עניין מקצועי.
<תומר רוזנר: אני רק אומר שזה מה שעולה מרוח החוק.
<תומר רוזנר: זאת אומרת, המדביר בדירות הוא המדביר המתחיל.
<תומר רוזנר: אם הוא צובר ניסיון הוא יכול לעבור לשלב הבא - -
<קריאה: אחרי שהוא עושה הכשרה.
<תומר רוזנר: - - של מדביר בדירות ובשטח פתוח ואחר כך – מדביר באיוד.
<תומר רוזנר: אבל לגבי המדרג עצמו אני מציע שהמשרד יסביר.
<תומר רוזנר: אני רק רוצה להסביר עוד נקודה שאני מבקש להפנות אליה את תשומת לבכם, והיא שבהצעת החוק היו סוגים שונים של רישיונות ואבחנות נוספות.
<תומר רוזנר: אנחנו חשבנו שצריך לפשט ולתת את המספר המינימלי של סוגי רישיונות שאפשר.
<תומר רוזנר: המשרד קיבל את העמדה הזו וכרגע מוצעים 4 סוגי הרישיונות.
דוד אמסלם: מה זה מדביר באיוד?
<אלון זקס: זו הדברה שמשתמשת בגז.
<אלון זקס: זאת אומרת, שימוש אחר של חומרים.
דוד אמסלם: זה ברמה גבוהה יותר של - - -
<אלון זקס: זו הכשרה מיוחדת, יש בזה סיכון גדול.
<נטע דרורי: ננסה להסביר את הרציונל של המדרג ואת סוגי הרישיונות, מה כל אחד מהם מייצג.
<נטע דרורי: התפיסה, לפי המצב הקיים- ההכשרה הפורמלית הנדרשת, הבחינה שהמדביר אמור לעבור לפי התקנות הקיימות כוללת הכשרה ובחינה לגבי בערך 90% מהחומר.
<נטע דרורי: כלומר, גם ההדברה הכי בסיסית ברמה של הבית הפרטי, וגם מה שצריך לעשות בבית חולים, בבית מלון, בגן ילדים וכן הלאה.
<נטע דרורי: כל המעטפת הגדולה הזו – יש לה הרבה מאד מרכיבים של לדעת מה הם המזיקים, מה הם חומרי ההדברה, מה שיטות היישום, איך מתכננים פעולה – יש פעולות יותר מורכבות, ויש כאלה שפחות.
<נטע דרורי: הרעיון, כאשר מסתכלים על המדרג הקיים יש בו נקודת חולשה מרכזית שהיא, שבעצם, פעולות ההדברה יכולים להתבצע בידי אנשים שגם אם הם אמורים לפעול בפיקוח והנחיה של מדביר, למעשה הם יכולים לבצע את ההדברה לגמרי לבד.
<נטע דרורי: הם לא חייבים להיות בנוכחות המדביר, והם לא עוברים, בעצם, שום הכשרה מקצועית, למעט מה שהמדביר מוצא לנכון להכשיר אותם, מטעמו.
<נטע דרורי: זה המצב היום, כאשר אנחנו רוצים לשנות את המצב הזה, כך שכל אחד בסופו של דבר שמגיע הביתה יעבור את ההכשרה ואת הבחינה, שלא יהיה מצב שאדם בא הביתה ועלול לסכן את עצמו וגם את האנשים.
<נטע דרורי: ההיקפים של עובדי ההדברה יכולים להיות הרבה יותר גבוהים מהמדבירים של המדבירים הרשומים, כי כל מדביר יכול להעסיק מספר עובדי הדברה ללא הגבלה.
<נטע דרורי: היכולת המעשית לפקח איך הוא מפעיל אותם, האם באמת הוא מנחה אותם – היא אפסית.
<נטע דרורי: את הכשל הזה אנחנו רוצים לפתור, על ידי זה שאנחנו אומרים שכל אחד עובר הכשרה ובחינה, אבל מכיוון שבאופן טבעי לא מצפים שכולם יעשו את ה-100 אחוז, על ההתחלה – עשינו מדרג.
<נטע דרורי: המדרג הזה אומר שאת רוב ההדברות הבסיסיות שהן בדירות, ששם אמנם יש סיכון, ואנחנו אמנם מודעים לזה, אבל בסך הכל – סוג המזיקים שיש בבתים הוא די מצומצם, חומרי ההדברה שאפשר לעשות בהם שימוש הוא יחסית מוגבל, זו לא הדברה תעשייתית, אין את המורכבויות של תכנון, ולכן את המקטע הזה אנחנו חושבים שאפשר לעשות קורס יותר מצומצם מאשר הקורס של ה-100%, ולצאת לדרך עם אנשים שאפשר לסמוך עליהם שהם יודעים את העבודה, ברמה הנדרשת להדברה הבסיסית.
<נטע דרורי: זה דבר שהרבה יותר פשוט לפקח עליו מאשר הדברה כללית של שטחים פתוחים, מוסדות ציבור וכן הלאה.
<נטע דרורי: במדרג השני אנחנו עושים את מה שקיים היום, וכל השנים, זאת אומרת – שאתה עושה גם בבתים, גם במבנים, גם מבני ציבור, גם שטחים פתוחים, גם נחלים.
בצלאל סמוטריץ': אז זו השלמה שהוא עושה תוך כדי עבודה, או שזה פונקציה של עוד לימודים וסטאז'?
<נטע דרורי: הוא צריך לעבוד שנה כמדביר דירות.
<נטע דרורי: לאחר מכן הוא יעבור קורס הכשרה משלים שילמד אותו את הדלתא של הידע, עוד פעם בחינה, ואז הוא יכול להתקדם.
<נטע דרורי: הדברה באיוד היא יחסית מצומצמת מבחינת ההיקף שלה, אבל מדובר בהדברה שהיא מאד מסוכנת, מבחינת הפוטנציאל – הגז יכול להיות מאד רעיל, וגם יש עניין של שליטה בדברים, יש עניין של בטיחות.
<נטע דרורי: ההכשרה היא מוגבלת, אבל זה אומר שבאמת אתה צריך, בעצם, - - - באותה שיטה אתה עובד שנה ואתה יכול לעשות קורס נוסף, ואז אתה משלים את ה-100%.
<נטע דרורי: מה נותן לנו המדביר הצבאי?
<נטע דרורי: בצבא יש לנו סיטואציה שקיימת בפועל שהצורך של הצבא להכשיר מדבירים מקרב החיילים – זה משרת גם צרכים של שיקום של חלק מהחיילים, זה מאפשר לתת להם הכשרה, חלק מהמדבירים הצבאיים הם אנשים שהגיעו ממקום קצת בעייתי מבחינת מה שהם עברו לפני שהם הגיעו לצבא, וזו הדרך להכשיר אותם ולתת להם מקצוע, ולהיעזר בהם לצרכים הייחודיים של הצבא.
<נטע דרורי: שם, מבחינת המבנה, יש את חדרי האוכל הצבאיים, יש דברים שמחייבים הכשרה ספציפית, והצבא עושה הכשרה, כמובן, לפי הנחיות ואישור של המשרד – פי הצרכים שלו.
<נטע דרורי: הרמה תהיה אותו הדבר.
<קריאה: אתם יודעים לפקח על הצבא בדברים האלה?
<נטע דרורי: אנחנו חושבים שאנחנו יודעים.
<נטע דרורי: הוועדה קיימה דיונים לגבי הנושא של הפיקוח על מערכת הביטחון.
דוד אמסלם: לא הצלחתי עדיין להבין את ההחרגה של הצבא.
דוד אמסלם: למה מדביר ששם כובע – אז כצבאי אנחנו מגדירים אותו כאן כמדביר צבאי?
דוד אמסלם: אנחנו מדברים על המדביר עצמו, על ההכשרה שלו.
דוד אמסלם: למה הוא צריך להיות ייחודי?
בצלאל סמוטריץ': אני אוסיף – המדביר הזה סיים שלוש שנות שירות, איך הוא הופך עכשיו למדביר אזרחי?
בצלאל סמוטריץ': הרישיון הצבאי טוב לו גם לרישיון אזרחי?
<נטע דרורי: הוא יכול להפוך למדביר דירות אחרי השירות הצבאי.
בצלאל סמוטריץ': למה שמראש הוא לא יעבור את ההכשרה - - -?
<נטע דרורי: הוא עובר הכשרה של מדביר דירות פלוס.
דוד אמסלם: אני קושר את זה כרגע גם לדיון הקודם שהיה לנו עם הסיפור, שהוצג: למה מדביר בצבא צריך להיות מדביר ייחודי לצבא?
דוד אמסלם: מה הייחודיות של הצבא?
<אלון זקס: עשינו הרבה מאד דיונים עם צה"ל ויכול להיות שנציג צה"ל אחרי זה יתייחס.
<אלון זקס: ניסינו לייצר מצב שבו מדביר הדירות היא הכשרה שמספקת גם את הצרכים הצבאיים.
<אלון זקס: אז אל"ף, הוא יעשה את כל ההכשרה שמדביר דירות עושה ברמה של הידע, הבטיחות וההתייחסות.
<אלון זקס: מעבר לזה, יש דברים ספציפיים שנעשים בצבא, שלא נעשים במסגרת אזרחית, כמו, למשל, חדרי אוכל ענקיים, מטווחים ודברים כאלה - -
<אלון זקס: - - שמהערכת הצבאית צריכה.
<אלון זקס: צריך לזכור שגם למערכת הצבאית יש אגפים ומערכות פיקוח, כמו בריאות הצבא, ודברים כאלה, שהם בעצמם עושים את הקורסים.
רחל עזריה: מי עושה היום את ההדברה בצבא?
<אייל סופר: אני יכול להתייחס.
<אייל סופר: אני ראש מדור וטרינריה והדברה בצה"ל.
<אייל סופר: אני רוצה לחדד את הסוגיה שדיבר עליה עמיתי.
<אייל סופר: מה שקורה היום בצבא – יש מדבירים מקצועיים שעברו את ההכשרה המלאה, מה שקיים באזרחות.
<אייל סופר: מתחתם יש עובדי הדברה, שהם בעצם חיילים פשוטים.
<אייל סופר: הם מבצעים פעולות הדברה תחת הפיקוח של המדביר.
<אייל סופר: זה בדיוק מה שקורה באזרחות.
רחל עזריה: המדביר הוא איש צבא?
<אייל סופר: המדביר הוא איש קבע.
<אייל סופר: לרוב אנחנו לא מוציאים את זה לאזרחות.
דוד אמסלם: זה היום המצב גם באזרחות.
דוד אמסלם: אנחנו באים להסדיר את זה.
דוד אמסלם: בוא תספר לנו מה הייחודיות של הצבא?
דוד אמסלם: למה אנחנו צריכים סעיף לצבא?
<אייל סופר: אני אתייחס לסוגיה.
<אייל סופר: קודם כל, המבנה של הצבא מתחיל מלמעלה – מפיקוד, אוגדה, חטיבה.
דוד אמסלם: רופא צבאי לומד ומקבל את ההתאמה הצבאית.
<אייל סופר: וגם אנחנו.
דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין מה הייחודיות.
דוד אמסלם: זה שהם יכולים לתת לכם הסמכה שהמדביר שלכם, אותו מדביר ראשי, יעשה קורסים – אני לא נכנס למבנה הקורסים.
דוד אמסלם: אני שואל למה בחוק יש מדביר צבאי ומדביר רגיל, וכמו שאמר חבר הכנסת סמוטריץ', הוא בסוף משתחרר.
דוד אמסלם: איך הוא עובר לאזרחות?
דוד אמסלם: הוא מקבל תעודה אחרת באזרחות?
<אייל סופר: הוא עובר את אותה הכשרה בדיוק כמו שהחוק מציע, עוברים אותה הכשרה בדיוק, כמו שעוברים באזרחות, רק מה?
<אייל סופר: עושים - --
בצלאל סמוטריץ': חייל שעושה רישיון נהיגה צבאי – הוא לומד נהיגה.
בצלאל סמוטריץ': אין הכרה במושג נהג צבאי.
בצלאל סמוטריץ': יש נהג.
<קריאה: במקרה הזה זה בדיוק אותו הדבר.
בצלאל סמוטריץ': אבל למה צריך הגדרה נפרדת?
<גילי סלוצקי: אני רוצה לחדד לגבי הדוגמה שהיתה כאן עם התעבורה.
<גילי סלוצקי: זה בעצם אותו מנגנון שקיים גם בפקודת התעבורה.
<גילי סלוצקי: יש הסדר מיוחד לרישיון צבאי.
<גילי סלוצקי: אני לא נכנסת לתחומים המקצועיים שאייל סופר מייצג אבל אני רוצה להבהיר את הנושא.
<גילי סלוצקי: כמו שנטע דרורי הזכירה, הרעיון הוא שתהיה הכשרה, קודם כל, ההכשרה הבסיסית, שקיימת גם באזרחות, ובי"ת – הכשרה שמותאמת לצרכים הצבאיים, כמו, למשל, הדוגמה שניתנה פה, של חדרי אוכל.
<גילי סלוצקי: בנוסף, יש כאן כל מיני היבטים של אופן ההכשרה.
<גילי סלוצקי: אנחנו מדברים על צרכי הצבא שדורשים שהדבר הזה יהיה מרוכז, שלושה קורסים בשנה.
דוד אמסלם: השאלה הזו מתחברת לי לדיון הקודם.
דוד אמסלם: צה"ל, מבחינתנו, הוא גוף כמו כל גוף במדינה, ולא צריך לקבל איזה יחס אקסטרה.
דוד אמסלם: ברגע שצה"ל בדברים האלה מקבל את האקסטרה אז הוא גם מפקח על עצמו ובסופו של דבר הוא גם מרים את הקרן וגם נוגח את הנגיחה.
דוד אמסלם: אין איזה גוף שמסתכל ובודק, זה מה שקרה לנו בדיון הקודם עם התקנות, וזה בדיוק הנושא שאני חושב שאסור שיקרה.
דוד אמסלם: במדינת ישראל יש גופים שהם בעצם הרגולטורים של הנושאים האלה, הם אמורים לפקח, והצבא הוא כמו כל גוף במדינה.
<נטע דרורי: חשוב להדגיש שהיתה, באמת, עמדה מסוימת בעבר של הצבא, שהצבא ייתן את הרישיון למדבירים הצבאיים, וזה לא המצב.
<נטע דרורי: זה ממש לא המצב.
<נטע דרורי: אנחנו התנגדנו לזה, אנחנו ניתן את הרישיון, אנחנו נעביר את הבחינה, אנחנו נפקח - - -
דוד אמסלם: אתם שלמים עם זה, המשרד?
<נטע דרורי: אנחנו שלמים עם זה מכיוון שאנחנו השתכנענו - - -
דוד אמסלם: כי אתם יזמתם את הדיון הקודם, שלפני שבועיים עשינו כאן, לגבי הנושא של האכיפה בבסיסי צה"ל.
דוד אמסלם: אם הייתם שואלים את החברה' שלכם - - -
<אלון זקס: אנחנו מכירים את זה.
<אלון זקס: אנחנו ניסינו - - -
דוד אמסלם: אנחנו סומכים על עמדתכם המקצועית.
דוד אמסלם: קחו בחשבון שבדיון הבא שתבואו אלינו מול צה"ל - - -