GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נאור ירושלמי: אנחנו מציגים כאן היום – והמצגת באמת רק על קצה המזלג – דוח חדש, שנעביר אותו אליך לאחר המצגת, אדוני היושב-ראש, שנקרא "ישראל ושינויי האקלים, הצעת מדיניות לממשלת ישראל", דוח שנכתב על-ידי 18 ארגונים סביבתיים, כל אחד כתב פרק ומציג מגוון של היבטים שקשורים למשבר האקלים.
<נאור ירושלמי: קואליציה שנקראת "דרכים לקיימות", של 30 ארגונים, פועלת כבר למעלה מעשור לקידום מדיניות פיתוח בר-קיימא ואקלים לישראל.
<נאור ירושלמי: בין היתר אנחנו מקדמים מדיניות לממשלת ישראל.
<נאור ירושלמי: יש אתר אינטרנט שנקרא "אקלים ישראלי", אתם מוזמנים לבקר בו.
<נאור ירושלמי: אנחנו גם שותפים – לא מרכזיים, אבל מנסים לסייע – לתהליך של "כנסת ירוקה".
דוד אמסלם: הייתי מבקש ממך כאשר אתה מגיש חוברות כאלה, תן לך גם תקציר.
דוד אמסלם: גמרת לי את השבת עם הספר הזה.
דוד אמסלם: לפחות תן לי תקציר של שני עמודים, יש סיכוי טוב שאקרא אותו בעיון ואבין את העקרונות.
<נאור ירושלמי: אני מקבל את ההערה.
<נאור ירושלמי: במצגת קיצרנו את זה ל-3 שקפים, זה אפילו עוד יותר יעיל, אבל יש כאן תקציר של 5-6 עמודים.
<נאור ירושלמי: אני מתנצל מראש, אין מספיק עותקים לכל הנוכחים כאן אבל קובץ PDF יעבור לכולם.
<נאור ירושלמי: המסמך הזה הוא למעשה "דוח צללים", מה שנקרא.
<נאור ירושלמי: זאת לא מדיניות הממשלה.
<נאור ירושלמי: זאת העמדה שלנו כארגוני החברה האזרחית.
<נאור ירושלמי: בממשלה יש גוף שנקרא המשרד להגנת הסביבה, שעושה מאמצים עילאיים לקדם, קודם כול את המודעות וההבנה בממשלה עצמה שהנושא הזה חשוב, ולנסות לקדם מדיניות שאפתנית ורצינית וריאלית למדינת ישראל.
<נאור ירושלמי: לצערנו הרב, במקרים רבים יש לנו תחושה שהמשרד להגנת הסביבה מדבר בעיקר עם עצמו, ואנחנו אומרים את זה מתוך הערכה לעמדות של המשרד, שחבל לנו שהן לא נשמעות יותר במעגל רחב יותר.
<נאור ירושלמי: אדוני היושב-ראש, אשמח מאוד אם תעזור בעניין הזה.
דוד אמסלם: אנחנו נעזור למשרד להגנת הסביבה לדבר עם האחרים.
<נאור ירושלמי: במסמך יש התייחסות לשני המישורים המרכזיים שעולים כאשר מדברים על משבר האקלים.
<נאור ירושלמי: אחד הוא הפחתת פליטות גזי החממה, שכפי שנאמר כאן, זה טוב למשק, טוב לבריאות, טוב לכלכלה, טוב לתעסוקה.
<נאור ירושלמי: השני הוא היערכות להשלכות של משבר האקלים.
<נאור ירושלמי: שנייה אחת אדבר על זה במאמר מוסגר.
<נאור ירושלמי: גם אם ישראל לא תפלוט יותר גזי חממה בכלל, ההשפעה שלה, כידוע, על מה שקורה בכל העולם היא מזערית.
<נאור ירושלמי: לכן המשבר עצמו מתקדם.
<נאור ירושלמי: לצערנו אנחנו כבר רואים השלכות שלו כאן
<נאור ירושלמי: במזיקים שמגיעים בגלל התחממות האקלים, בפרצי מזג אוויר קיצוניים, גם קור וגם חום, בתחלואה קשה יותר וסיכונים לאוכלוסיות חלשות.
<נאור ירושלמי: גם מהגרי עבודה, לצורך העניין, באים כתוצאה מבצורות נמשכות ושינויי אקלים באזורים שלהם.
<נאור ירושלמי: לכן ההשלכות האלה יגיעו אלינו, בין אם נחסוך כסף בגלל הפחתת פליטות ובין אם לא.
<נאור ירושלמי: לכן החצי המשלים של הפחתת הפליטות הוא מה שנקרא אדפטציה, הסתגלות או בניית חוסן לשינויי האקלים.
<נאור ירושלמי: כאן השיטה היא ללכת על דברים שבכל מקרה נכונים מבחינה כלכלית, כלומר ללכת על השקעות – באנגלית קוראים לזה: No regret, מה שלא נצטער עליו.
<נאור ירושלמי: גם אם לא יבוא מבול של 40 יום עדיין לא נצטער שביצרנו את הערים שלנו ושבנינו חוסן חברתי או סביבתי מתאים לדברים האלה.
<נאור ירושלמי: יש על זה פרקים בחוברת.
<נאור ירושלמי: חברת הכנסת זנדברג אמרה שהמצגת שהוצגה כאן והשאיפות של המשרד להגנת הסביבה ראויות, ואנחנו תומכים – אני חוזר על זה שוב – בכיוון שלהם.
<נאור ירושלמי: הקושי הוא שהממשלה פעמים רבות מקבלת מדיניות ולא מיישמת אותה, משרד האוצר חותם על צעדים שהם נכונים כלכלית ואחר-כך מבטל אותם בחוק ההסדרים.
<נאור ירושלמי: כמה דוגמאות שיש לנו כאן: תוכנית הפעולה להפחתת פליטות גזי חממה.
<נאור ירושלמי: התוכנית הקודמת, שהמשרד להגנת הסביבה הגיש ביחד עם משרד האוצר, בוטלה בתקציב 2013.
<נאור ירושלמי: סליחה, היא לא בוטלה, היא הוקפאה, עדיין אפשר להחזיר אותה מההקפאה; תוכנית של התייעלות אנרגטית ותוכנית של אנרגיה ממקורות של אנרגיה מתחדשת ולא מזהמת לא מגיעה ליעדים שלה, מגיעה לחלק מזערי מהיעדים שלה; ההתחייבות של הנשיא פרס בקופנהגן להפחית את פליטות גזי החממה לצערנו הרב לא מתקיימת.
<נאור ירושלמי: כאן אני רוצה להגיד משהו בעקבות הדברים שאמרה סמנכ"לית המשרד להגנת הסביבה.
<נאור ירושלמי: מכיוון שהעולם מבין שאי אפשר להגיע להסכם עולמי מחייב – קצת אפשט את הדרך הדיפלומטית שבה שולי נזר הציגה את הדברים – העולם, כלומר האו"ם אמר למדינות: אתן יודעות מה, תעשו מה שאתן רוצות, כל אחת תעשה מה שנכון לה, אבל, ראשית, תתחייבו פומבית בפני העולם בכתב, כפי שצריך, שנית, תסבירו מה הביא אתכן לדבר הזה ואיך אתן מפחיתות ולא מגדילות, דבר שלישי, אתן פתוחות לבקרה ולמעקב של מנגנונים עולמיים, אתן לא לבד, אין פה טרמפיסטים, אנחנו רוצים לראות מה אתן עושות כדי להגיע ליעד שאתן קבעתן.
<נאור ירושלמי: האם יהיו סנקציות בסוף או לא?
<נאור ירושלמי: באמת מוקדם להגיד, אבל אנחנו לא עושים את זה בשביל העולם, אנחנו עושים את זה בשביל עצמנו, אבל כל העולם מסתכל.
<נאור ירושלמי: אם בעבר מדינות כמו סין והודו ורוסיה היו מחוץ למשחק, הן נכנסו היום חזק למשחק כי הן הבינו שזה טוב להן כלכלית ובריאותית ולכן הן במשחק.
<נאור ירושלמי: ביקשת את התקציר.
<נאור ירושלמי: זה התקציר.
<נאור ירושלמי: שלושת העקרונות שאנחנו חושבים שצריך לעשות: אחד, תוכנית לאומית להפחתת פליטות גזי חממה שתמומן מתקציב המדינה.
<נאור ירושלמי: בין אם תופשר התוכנית שבוטלה, בין אם תהיה התוכנית החדשה שהמשרד להגנת הסביבה מקדם, אנחנו רוצים שתהיה תוכנית שתתוקצב.
<נאור ירושלמי: השר להגנת הסביבה עזב.
<נאור ירושלמי: אני מצטער, אני חלוק מאוד על האמירה שלו.
<נאור ירושלמי: הכול זה כסף, הכול זה כסף.
<נאור ירושלמי: משרד האוצר הוא המפתח לעניין.
<נאור ירושלמי: שאלת מה הג'אנט.
<נאור ירושלמי: אנחנו יודעים מה הג'אנט – משרד האוצר הוא הכסף.
<נאור ירושלמי: נכון, אנחנו מקווים שהעובדה שיש קרבה בין המשרד להגנת הסביבה למשרד האוצר תעזור לעניין.
<נאור ירושלמי: בלי משרד האוצר זה לא ילך.
<נאור ירושלמי: הדבר הזה עולה כסף.
<נאור ירושלמי: אבל מה יפה בכל נושא הסביבה בכלל ובטח ההתייעלות האנרגטית והפחתת הפליטות?
<נאור ירושלמי: זה כסף שמייצר כסף.
<נאור ירושלמי: הוא מייצר תעסוקה, הוא מייצר יתרונות כלכליים, הוא מייצר יתרונות טכנולוגיים ותחרותיות למשרד הישראלי בשווקים העולמיים.
<נאור ירושלמי: הדבר השני, כפי שאמרתי, תוכנית להסתגלות.
<נאור ירושלמי: אי אפשר לחכות לזה כי השינויים באקלים לא מחכים לנו.
<נאור ירושלמי: הדבר השלישי הוא השקעה, שוב כסף, במכשירים מאוד ארציים, מאוד פרקטיים של התייעלות אנרגטית ובנייה ירוקה ותחבורה ציבורית, שטובים, כפי שאמרנו, גם לשינויי האקלים, גם להפחתת פליטות.
<נאור ירושלמי: הם טובים גם למיטיגציה וגם לאדפטציה.
<נאור ירושלמי: כנס פריז בסוף נובמבר ותחילת דצמבר הוא לא אִיוּם על מדינת ישראל אלא הזדמנות ענקית למדינת ישראל.
<נאור ירושלמי: צריך לעשות כמה צעדים, לא ממש מורכבים.
<נאור ירושלמי: שוב, התוכנית האלה כבר נכתבו.
<נאור ירושלמי: צריך לחדש ולשפר אותן ולהגיע לפריז לא כנגררים ולא מתוך פחד מה יגידו עלינו אלא כמנצחים, כמובילים.
<נאור ירושלמי: יש כאן הרבה מאוד אנשים שאני מניח שעוד ירצו לדבר, שיודעים לעשות אנרגיה מתחדשת, שיודעים לעשות אנרגיה סולרית, שיודעים לשפר, להפחית את פליטות גזי החממה.
<נאור ירושלמי: גם בממשלה וגם במגזר הפרטי, גם בחדשנות הטכנולוגית אפשר להפוך את כנס פריז למנוף למדינת ישראל.
<נאור ירושלמי: תודה רבה.
דוד אמסלם: יש מספר דוברים לפני סיום.
דוד אמסלם: הייתי רוצה לשמוע התייחסות בקצרה, לכל אחד 3-4 דקות, לא יותר מזה כי אנחנו מגיעים עוד מעט לשעה 14:00.
דוד אמסלם: הייתי מבקש קודם כול את ההתייחסות של יפעת מאירוביץ-יפת, יושבת-ראש פורום חברות מחזור פסולת הבנייה, בבקשה.
<יפעת מאירוביץ-יפת: תודה, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת.
<יפעת מאירוביץ-יפת: הדיון היום נסוב סביב נושא זיהום האוויר.
<יפעת מאירוביץ-יפת: גם בהקשר הזה כשאנחנו מדברים על פסולת, גם פסולת בניין, כמובן גם זה קשור האחד לשני.
<יפעת מאירוביץ-יפת: ביקשתי לדבר היום, ואני מודה לך על ההזדמנות, כדי להזכיר לכולם.
<יפעת מאירוביץ-יפת: רוב הפנים כאן הם פנים מוכרים.
<יפעת מאירוביץ-יפת: בשנה שעברה ישבנו פה ביום איכות הסביבה ודיברנו.
<יפעת מאירוביץ-יפת: ישבה פה חברת הכנסת מירי רגב ואמרה: נושא פסולת הבניין והטיפול בו הוא מכת מדינה, הדיון הבא שלנו ייערך כדי לפתור את הסוגיה.
<יפעת מאירוביץ-יפת: הבטיחו שיביאו את כל הגורמים המעורבים, ביניהם גורמי אכיפה, ביניהם משרד האוצר, רשות המסים, כל מי שיכול לתת ידו.
<יפעת מאירוביץ-יפת: בכובע השני שלי אני חברת מועצה בעיריית ראשון-לציון.
<יפעת מאירוביץ-יפת: יושבים פה גם ראשי ערים, יושבים פה חברי מועצה אחרים.
<יפעת מאירוביץ-יפת: אנחנו חייבים לפתור את הבעיה הזאת.
<יפעת מאירוביץ-יפת: אני מקווה שאכן ההבטחה תתממש, גם אם באיחור, ויהיה לנו דיון ראוי בבעיה הזאת, שהיא בהחלט מכת מדינה.
<יפעת מאירוביץ-יפת: תודה.
דוד אמסלם: בעזרת-השם, כפי שאמרתי, נקיים דיון כדי לקדם את התהליך, שהבנתי שכבר נמצא ברובו בקצה כמעט, רק עוד "רגל מסיימת" ואנחנו מביאים אותו לסוף.
דוד אמסלם: יחזקאל ליפשיץ, סמנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, בבקשה.
<יחזקאל ליפשיץ: צהרים טובים.
<יחזקאל ליפשיץ: אני רוצה לברך על הדיון.
<יחזקאל ליפשיץ: אני נמצא פה לא מעט בכנסת ואני לא זוכר שראיתי חדר כל-כך מלא.
<יחזקאל ליפשיץ: באמת קודם כול הנושא הזה חשוב, הנושא הזה מעניין.
<יחזקאל ליפשיץ: כפי שאתה רואה, יש פה הרבה מאוד גורמים שמעורבים.
<יחזקאל ליפשיץ: אוסיף, ברשותך, כמה דברים על מה שנאמר על-ידי קודמי.
<יחזקאל ליפשיץ: אהיה בבחינת המוסיף ולא המוציא.
<יחזקאל ליפשיץ: דבר ראשון, משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים אמון על קביעת מדיניות במשק האנרגיה.
<יחזקאל ליפשיץ: כפי שנאמר לפני כן על-ידי המשרד להגנת הסביבה, בעצם רבות מן הפליטות מיוחסות למשק האנרגיה.
<יחזקאל ליפשיץ: חשוב לזכור שאנחנו קצת מיוחדים בעולם, ואומר בשתי מילים.
<יחזקאל ליפשיץ: קודם כול, לצערי היום – ואני מקווה שבעתיד זה ישתנה – אנחנו לא יכולים לסמוך על שכנינו מבחינת הבטחת אספקה.
<יחזקאל ליפשיץ: זה שונה מאירופה.
<יחזקאל ליפשיץ: באירופה יש רשת משותפת, מכירת חשמל ממדינה אחת לשנייה.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו רצינו למתוח פה צינור גז ממצרים וגם הוא חוּבל.
<יחזקאל ליפשיץ: עכשיו נעביר גז למצרים.
<יחזקאל ליפשיץ: מבחינת הייצור אנחנו כרגע יכולים לסמוך רק על עצמנו.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו מה שנקרא "אי אנרגטי".
<יחזקאל ליפשיץ: זה דבר ראשון.
<יחזקאל ליפשיץ: לכן כרגע אנחנו צריכים לסמוך על עצמנו.
<יחזקאל ליפשיץ: אני מקווה שזה ישתנה.
<יחזקאל ליפשיץ: יש גם רעיונות לחבר מדינות אחרות, כמו קפריסין וכולי.
<יחזקאל ליפשיץ: נושא נוסף, בשונה מן העולם אנחנו גם מדינה צומחת, ואנחנו שמחים על כך כמובן.
<יחזקאל ליפשיץ: הגידול הממוצע בארץ הוא כ-1.8%.
<יחזקאל ליפשיץ: באירופה אתה בוודאי יודע שהגידול אפסי או מאוד-מאוד נמוך ולכן צריך לקחת גם את זה בחשבון.
<יחזקאל ליפשיץ: חשוב לזכור לאפשר גמישות למשק האנרגיה, כלומר שהמשק הזה יהיה גמיש.
<יחזקאל ליפשיץ: חשוב לאפשר יתירוּת.
<יחזקאל ליפשיץ: אם יש נפילה בתחנות הכוח, דבר שקורה מטבע הדברים כל הזמן, אז חשוב לאפשר יתירות של 20%-25%.
<יחזקאל ליפשיץ: זה דבר שמקובל בעולם.
<יחזקאל ליפשיץ: חשוב לאפשר למשק האנרגיה להיות בעל יתירות, לאפשר לספק לעצמו את הצרכים.
<יחזקאל ליפשיץ: גם אנחנו עשינו הרבה מאוד פעילויות בתחום ההתייעלות האנרגטית.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו מובילים את התחום הזה שנים רבות מאוד.
<יחזקאל ליפשיץ: המשרד ידוע בפרויקטים למגזר הביתי – החלפת מקררים, מזגנים, כל הדברים שקיבלו הרבה מאוד תקשורת.
<יחזקאל ליפשיץ: לפי חישובים שלנו משפחה שהחליפה את מוצרי החשמל הישנים שלה בחדשים חסכה – וזה מגיע לחשבון החשמל הדו-חודשי שלה – יותר מ-2,000 שקלים בשנה.
<יחזקאל ליפשיץ: כלומר, אם החלפת מקרר ישן במקרר חדש, אם החלפת מזגן ישן בחדש, אם החלפת את דוד החשמל בדוד השמש והתקנת נורות חסכוניות חסכת יותר מ-2,000 שקלים בשנה, הרבה מאוד כסף.
<יחזקאל ליפשיץ: זה בא בחשבון החשמל החודשי שלנו.
<יחזקאל ליפשיץ: מעבר להתייעלות אנרגטית זה דבר כלכלי.
<יחזקאל ליפשיץ: לפי הנתונים שלנו – ואני מסכים לחלוטין עם המשרד להגנת הסביבה – כל 20 אגורות שהמדינה השקיעה בנושא התייעלות אנרגטית בפרויקטים שלנו חסכו 20 קוט"ש לשנה.
<יחזקאל ליפשיץ: זה דבר פנטסטי.
<יחזקאל ליפשיץ: מעבר לזה, זה מעודד את הפעילות הכלכלית.
דוד אמסלם: איפה השקעתם כסף?
<יחזקאל ליפשיץ: בהרבה מאוד פרויקטים.
<יחזקאל ליפשיץ: קודם כול, במגזר הביתי, כפי שאמרתי, יותר מ-200 מיליון שקלים.
דוד אמסלם: באילו נושאים?
<יחזקאל ליפשיץ: היה פרויקט לבתי-מלון, כי בתי-מלון הם צרכני אנרגיה משמעותיים מאוד, להחלפת מוצרי חשמל ישנים בחדשים, תאורה, מערכות חימום וקירור.
<יחזקאל ליפשיץ: רשויות מקומיות מכל הארץ, גם הרבה מאוד רשויות מקומיות מן המגזר הערבי שהן צרכניות חשמל כבדות זכו אצלנו במכרזים להתייעלות אנרגטית.
<יחזקאל ליפשיץ: גם מפעלים, גם קניונים.
<יחזקאל ליפשיץ: הרבה מאוד צרכני חשמל כבדים קיבלו מאתנו כסף, בסך הכול מאז שנת 2010 כ-170 מיליון שקלים רק בתחום הזה.
<יחזקאל ליפשיץ: שוב, אני שם בצד את המגזר הביתי, שגם בו השקענו יותר מ-200 מיליון שקלים.
<יחזקאל ליפשיץ: הפרויקטים האלה מצוינים.
<יחזקאל ליפשיץ: מדובר עכשיו על הגדלת הפריון כי אנחנו רוצים להתחרות בעולם.
<יחזקאל ליפשיץ: אחד הדברים להגדלת הפריון הוא להפחית את ההוצאות שלך על צריכת החשמל, זה אחד הצעדים הראשונים.
<יחזקאל ליפשיץ: הזכיר פה לפני כן ד"ר גיל פרואקטור, אנחנו חלק מרכזי בצוות הבין-משרדי.
<יחזקאל ליפשיץ: המטרה שלנו להגיש ביחד איתם לממשלה את יעד ההפחתה של גזי החממה, כאשר גזי החממה, מטבע הדברים, הרוב המוחלט דורש התייעלות אנרגטית.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו מובילים את זה, נמשיך להוביל את זה.
<יחזקאל ליפשיץ: המטרה היא ליצור כלים כלכליים.
<יחזקאל ליפשיץ: להסתמך גם על תקציב המדינה, אבל לא רק על תקציב המדינה כדי לקדם את התחום הזה.
<יחזקאל ליפשיץ: אנחנו מקווים להמשיך לשתף פעולה ביחד עם המשרד להגנת הסביבה ועם משרדים אחרים כדי לקדם את התחום.
דוד אמסלם: הייתי רוצה לתת לכם עצה קטנה, גם לכם וגם למשרד להגנת הסביבה, בעניין ההתייעלות האנרגטית בנושא התאורה.
דוד אמסלם: תאורת לד – ערכתי על זה עשרות דיונים.
דוד אמסלם: כרגע יש בעיה בגלל שתאורת לד עוד לא מתוקננת ויש בעיה ברמת התאורה.
דוד אמסלם: אני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו.
דוד אמסלם: לדעתי כדאי שתיכנסו אתם ותובילו את התקן הארצי.
דוד אמסלם: כל עיר עושה כרצונה.
דוד אמסלם: חקרתי את הנושא באופן אישי, הקדשתי לו מאות שעות.
דוד אמסלם: יש בעיה באיכות, לכן בירושלים לא הכנסנו את זה.
דוד אמסלם: לא קידמתי את זה מכיוון שכרגע זה עדיין לא נתן את התוצר הנכון, מבחינתי.
דוד אמסלם: לכן הייתי מציע לכם שתיכנסו אתם כממשלה ותובילו את הנושא, לתקנן אותו ולכוון את המערכות העירוניות.
דוד אמסלם: בסופו של דבר העניין מתבצע דרך המערכת המוניציפלית.
<יחזקאל ליפשיץ: זה בהחלט על סדר היום.
<יחזקאל ליפשיץ: אגב, עיריית ירושלים החליפה את הנורות ברמזורים באמצעות סבסוד של משרד האנרגיה.
דוד אמסלם: בקטנה.
<יחזקאל ליפשיץ: זה הרבה כסף.
<יחזקאל ליפשיץ: אתה יודע כמה רמזורים יש בירושלים.
דוד אמסלם: יש פה קרוב ל-60,000 עמודי תאורה.
דוד אמסלם: תבין את המשמעות.
דוד אמסלם: דרך אגב, ניהלתי משא ומתן עם גורמים שהיו מוכנים להחליף אותם על חשבונם, שנממן אותם רק באמצעות החיסכון.
<גיל פרואקטור: אני רוצה להגיד במשפט אחד, בשבוע שעבר קיימנו דיון במשרד הבינוי בדיוק על הנושא של תאורת לד.
<גיל פרואקטור: שם מדובר בישובים חדשים.
תמר זנדברג: לפני שהתקנתם תאורת לד בישובים החדשים, ישובים חדשים באופן כללי זה דבר אנטי סביבתי.
תמר זנדברג: כל מה שתבנה שם, בנייה ירוקה והכול, לא יחפה על הנזק.
דוד אמסלם: אני לא רוצה לפתוח את הדיון פה.
דוד אמסלם: זרקתי את זה כהערת אגב, אבל הייתי מציע לך, לפני שאתה נפגש עם הישובים, תשב עם חזי ליפשיץ ותסכמו אתם ביניכם כנציגי הממשלה מה העמדה.
<גיל פרואקטור: הם חלק מן הצוות הזה.
דוד אמסלם: אני מציע, לפני שיוצאים החוצה תסכמו אתם.
דוד אמסלם: זה הסיפור בחוץ.
דוד אמסלם: אני מספר לכם כרגע מהצד השני איך זה עובד.
דוד אמסלם: כשאתם מתקננים ומביאים את ההחלטה המקצועית – אחרי שבחנתם אותה כולם "מיישרים קו" איתה.
דוד אמסלם: אחרת, כל אחד מושך לאן שהוא רוצה ונהיית שקשוקה.
דוד אמסלם: אבי זוהר, בבקשה.
דוד אמסלם: אתה יודע שהיה לנו דיון על אופניים לפני שבועיים.
דוד אמסלם: השתתפת?
דוד אמסלם: בסדר גמור.
<אבי זוהר: שוב אני מצטרף לברכות.
<אבי זוהר: תודה על הדיון החשוב הזה.
<אבי זוהר: דווקא בהתייחס לדיון שבו הוצג שוב ש-120,000 אופניים חשמליים עלו לכבישים, לשבילים ולמדרכות בשנתיים האחרונות, אין מדיניות ממשלתית, אין התייחסות רצינית.
דוד אמסלם: דיברנו על זה.
דוד אמסלם: אתה רוצה לקיים את הדיון פעם נוספת?
<אבי זוהר: נכון, אבל זה רק חוזר וחורה לנו כשאנחנו מדברים על היעדר מדיניות בתחום פליטות גזי החממה.
<אבי זוהר: יש פה הזדמנות.
<אבי זוהר: צריך למנף אותה.
דוד אמסלם: דרך אגב, הייתי מבקש, כמו בכל דיון, מי שיכול להוסיף שידבר.
דוד אמסלם: אין עניין לדבר לשם הדיבור.
דוד אמסלם: זאת אומרת, אם מישהו רוצה להוסיף איזה נושא שלא דיברנו עליו, אהלן וסהלן.
תמר זנדברג: אתה יודע איך זה, אדוני היושב-ראש, כל הדברים כבר נאמרו אבל לא על-ידי כל הדוברים.
תמר זנדברג: צריך לתת הזדמנות שווה.
דוד אמסלם: נועה סגל מן המועצה האזורית מנשה, בבקשה.
<נועה סגל: אני מנהלת מחלקת קיימות וסביבה במועצה האזורית מנשה.
<נועה סגל: אני מודה לך, דודו אמסלם.
<נועה סגל: אני מייצגת את המועצה בנושא המפחמות, שלשמחתי הרבה עלה כאן כבר שלוש פעמים.
<נועה סגל: דודו אמסלם, אתה מכיר את הנושא לעומק.
<נועה סגל: השר להגנת הסביבה, להפתעתי הרבה, אפילו כבר קבע פגישה עם שר החקלאות, ודני עטר אני כבר רואה שמייצג אותנו.
<נועה סגל: אין לי מה להוסיף מעבר לזה שאני מצפה – ונעקוב אחרי זה – שאתה תייצג אותנו עד ששני המשרדים, המשרד להגנת הסביבה ומשרד החקלאות, והכנסת והממשלה יגיעו להסדרת הנושא ולפתרון הולם.
דוד אמסלם: דרך אגב, לימיני יושבת לאה קריכלי, שהיא המנהלת של כולנו.
דוד אמסלם: כבר דיברנו על זה ובעזרת-השם נערוך דיון בנושא המפחמות.
<נועה סגל: תודה רבה לך.
<מאיה קרבטרי: נעים מאוד, אני מנהלת תחום סביבה בפורום ה-15.
<מאיה קרבטרי: למי שלא מכיר, פורום ה-15 הוא הערים העצמאיות בישראל, מחיפה ועד באר-שבע וכל מה שבאמצע.
<מאיה קרבטרי: אני מברכת מאוד על הדיון.
<מאיה קרבטרי: מאוד מרגש אותי להיות כאן פעם ראשונה ביום הסביבה בכנסת כאורחת ולא כמארגנת.
<מאיה קרבטרי: מרגש מאוד לראות אנשים רבים כאן.
<מאיה קרבטרי: פורום ה-15, למי שלא מכיר, הוא הגורם השלטוני הראשון שגיבש מדיניות אקלים בישראל.
<מאיה קרבטרי: ב-2008 18 עיריות – לצד פורום ה-15 גם אשקלון ירושלים ובת-ים הצטרפו – החליטו על התחייבות להפחתה של 20% מפליטות גזי החממה שלנו, אגב, לא ביחס לתחזית "עסקים כרגיל" אלא ביחס ליעד האבסולוטי של שנת 2000, כלומר יעד אפילו יותר מתקדם ממה שהממשלה אחרי זה הצהירה עליו.
<מאיה קרבטרי: למעשה במובן הזה העיריות שלנו מובילות את המדיניות.
<אבי ענתי: זה כולל את התעשייה?
<מאיה קרבטרי: כולל הכול.
<מאיה קרבטרי: ההפחתה היא בכל המגזרים.
<מאיה קרבטרי: במסגרת זו גיבש הפורום תוכנית.
<מאיה קרבטרי: לא רק אמנה שחתמו עליה, אלא תוכנית אופרטיבית ליישום הפחתת פליטות גזי חממה.
<מאיה קרבטרי: במובן הזה הוא מוביל את הדרך הרבה לפני הממשלה, אבל הוא גם זוכה לתמיכה מקצועית ושותפות עם המשרד להגנת הסביבה וגם ארגוני הסביבה והמועצה הישראלית לבנייה ירוקה והוא מוביל צעדים בפועל על מנת להפחית פליטות.
<מאיה קרבטרי: בראשן ההחלטה, לדוגמה, על אימוץ התקן הישראלי לבנייה ירוקה בכל ערי הפורום, באיזה מתווה מדורג, שלא ניכנס אליו עכשיו.
<מאיה קרבטרי: חשוב לנו לומר שלמרות שהעיריות עושות הרבה ויכולות לעשות הרבה, ופורום 15 והעיריות הנוספות שהצטרפו אלינו הם ההוכחה לכך, לא ניתן להגיע להפחתה אמיתית של פליטות בצורה רצינית שתעמוד ביעד ללא סיוע של הממשלה.
<מאיה קרבטרי: אני לא מדברת רק על סיוע כספי אלא גם על סיוע במדיניות.
<מאיה קרבטרי: ישראל היא מדינה ריכוזית במיוחד ואינה מבוזרת.
<מאיה קרבטרי: בתחומים רבים לרשויות המקומיות יש פחות אחריות וסמכות מאשר במדינות אירופה, ארצות-הברית וכולי, ולכן אין ספק שדרושה מדיניות ממשלתית, ויפה שעה אחת קודם.
<מאיה קרבטרי: אנחנו קוראים לכל משרדי הממשלה – ויש לנו שיתוף פעולה מעולה עם משרדי הממשלה בתחום המקצועי – אבל הממשלה עצמה כגוף צריכה להיות מחויבת.
<מאיה קרבטרי: אנחנו קוראים לכם לחדש את התוכנית הלאומית להפחתת פליטות, לרבות הסיוע התקציבי גם לרשויות המקומיות וגם לתעשיות ולכל המגזרים.
דוד אמסלם: ד"ר דובי שפיגלר נמצא פה?
דוד אמסלם: הוא יצא.
דוד אמסלם: אלי בריף מ"מגמה ירוקה", בבקשה.
<אלי בריף: נעים מאוד, אני מ"מגמה ירוקה".
<אלי בריף: "מגמה ירוקה" הוא ארגון שקיים 18 שנים, צעירים שמובילים מדיניות ומציאות סביבתית בישראל, שנמצאים בהרבה מאוד תחומים ופועלים ומובילים קמפיינים סביבתיים.
<אלי בריף: חשוב לי להגיד גם ליושב-ראש וגם לשר שיצא, שמבחינתנו הוועדה הזאת והמשרד – מבחינתנו הם ברמת קדושה, כלומר זה הדבר הכי חשוב שקורה פה בכנסת.
<אלי בריף: השר והמשרד זה הדבר הכי חשוב.
<אלי בריף: אנחנו פועלים ואנחנו נהיה אתכם.
<אלי בריף: אני אוהב מאוד את הגישה המעשית שלך.
<אלי בריף: חשוב גם להגיד שמבחינתנו הנושאים, כפי שאתה בא ממקום סביבתי וחברתי, מבחינתנו החיבור מאוד-מאוד ברור.
<אלי בריף: אם במפרץ חיפה או באשדוד יש זיהום אוויר אז זה גם חברתי וגם סביבתי, ואם לא משקיעים בערים הקיימות זה גם סביבתי וגם חברתי.
<אלי בריף: כל זה מתקשר לנושא האקלים, שמצד אחד יכול להיראות מאוד-מאוד רחוק, אבל פה הוא מאוד-מאוד קרוב.
<אלי בריף: הוא מתחבר לדברים.
<אלי בריף: זה לא ב-2020, זה לא ב-2030, זה לא בכמה הטמפרטורה תעלה בסוף המאה אלא זה דברים שקורים עכשיו בוועדות התכנון.
<אלי בריף: זאת אומרת, אם השר ממפלגת כולנו מתכוון באמת לטפל במפרץ חיפה אז עליו להתייחס גם לתוכניות קיימות.
<אלי בריף: ב-8 ביולי ידונו בתוכנית להרחבת בתי הזיקוק במפרץ חיפה, לא רק להפחית אלא להרחיב.
<אלי בריף: זה קורה במועצה הארצית לתכנון בבית וגן בירושלים.
<אלי בריף: אני מזמין אתכם להסתכל, החוברת הזאת מלאה בפתרונות אופרטיביים.
<אלי בריף: בעמוד 39, בפרק של "מגמה ירוקה" יש שם נושאים שאנחנו מובילים אותם ודברים ספציפיים שקורים כרגע בוועדות התכנון, ששם צריך להשמיע את הקול.
<אלי בריף: זה מתחבר לגישה הפרקטית.
<אלי בריף: אני רוצה לבקש שתשמעו את שקד ארד.
<אלי בריף: יש נושא חשוב שקשור מאוד להפחתת פליטות, נושא שאנחנו כארגוני סביבה ובכלל התנועה הסביבתית לא מספיק מתייחסים אליו.
<אלי בריף: אני רוצה לבקש שתאפשרו לשקד ארד לשאול שאלה.
דוד אמסלם: הדיון מכאן ואילך מתנהל בדיוק כמו פליטת גזי החממה.
דוד אמסלם: אסביר למה אני מתכוון.
דוד אמסלם: יש לנו 10 דקות עם 6 דוברים.
דוד אמסלם: אם מישהו יגזים אז השני לא ידבר.
דוד אמסלם: זה כמו המדינות.
<אלי בריף: מ-3 הדקות שניתנו לי הורדתי דקה וחצי כדי לתת לה לשאול במשך 10 שניות.
דוד אמסלם: כנראה השעון שלך לא כל-כך טוב.
דוד אמסלם: תשאלי ובזה נגמר, בבקשה.
<שקד ארד: עלו פה כל מיני נושאים שקשורים להפחתה של פליטות גזי חממה.
<שקד ארד: מדברים על נתונים ברמה העולמית, ש-50% מפליטות גזי החממה הן בגלל משק החי, בגלל בשר וחלב.
<שקד ארד: הנושא הזה אולי עלה פה באיזו כותרת קטנה בנושא החקלאות, אבל דיברו פה על החלפת נורות ולא דיברו פה משק החי.
<שקד ארד: השאלה שלי מה אתם מתכננים לעשות בסוגיה הזאת, להפחית את הצריכה של האוכלוסייה של בשר וחלב כדי להפחית את הפליטה של גזי חממה.
<שקד ארד: תודה.
דוד אמסלם: אני מקווה שלא יהיה מישהו שיעלה עכשיו את נושא המחזור כתוצאה מן הסיפור הזה של החלב.
דוד אמסלם: כפי שאמרתי, נערוך דיון על נושא פליטות גזי החממה, דיון מקצועי עם המשרד להגנת הסביבה ואז את מוזמנת לבוא ולשאול.
דוד אמסלם: יוסף אברמוביץ, בבקשה.
דוד אמסלם: 3 דקות לרשותך.
<יוסף אברמוביץ: תודה.
<יוסף אברמוביץ: אני מ"אנרגיה גלובלית".
<יוסף אברמוביץ: אני משקיע וחלוץ בתחום האנרגיה הסולרית בישראל, במזרח אפריקה, מערב אפריקה ואפילו אצל רוב השכנים שלנו.
<יוסף אברמוביץ: בואו נגיד את האמת, בישראל היום יש מונופול של 98% של אנרגיה פוסילית.
<יוסף אברמוביץ: זה לא בריא לאנשים וזה לא בריא לשוק.
<יוסף אברמוביץ: צריכים לפתוח את שוק האנרגיה לאנרגיות מתחדשות ולשבור את המונופול הפוסילי.
<יוסף אברמוביץ: צריך לפתוח את המכסות לאנרגיה סולרית, ובלי השפעה תקציבית, שזה יהיה באותו מחיר לפי דוח קנדל.
<יוסף אברמוביץ: היום אין אופק ואין ודאות.
דוד אמסלם: אני רוצה לשאול אותך שאלה שמסקרנת אותי ותענה לי רק כן או לא, ואחרי זה נתקדם.
דוד אמסלם: אם אתה רוצה אחרי זה נדבר שנינו.
דוד אמסלם: אני מבין שהאנרגיה החלופית לא מתקדמת בגלל שאלה כלכלית.
<יוסף אברמוביץ: לא.
<יוסף אברמוביץ: זה בגלל אינטרסים, ובלי מנהיגות בארץ- - -
דוד אמסלם: אחרי כן אדבר אתך על זה.
דוד אמסלם: לא עכשיו.
דוד אמסלם: בבקשה תמשיך.
<יוסף אברמוביץ: אנחנו מבקשים אותו מחיר לפי דוח קנדל.
דוד אמסלם: אתה מסוגל למכור חשמל במחיר של חברת החשמל?
<יוסף אברמוביץ: באותו מחיר.
דוד אמסלם: מישהו עוצר את זה ממך?
<יוסף אברמוביץ: לא רק אני, כל השוק.
<יוסף אברמוביץ: איפה יש אופק ואיפה יש ודאות?
<יוסף אברמוביץ: רק חזרתי מגרמניה, שם יש חצי ימי שמש ממה שיש לנו והם כבר הגיעו ל-28% אנרגיות מתחדשות ופועלים לעלות ל-45% אנרגיות מתחדשות.
<יוסף אברמוביץ: מה המדינות באמת צריכות לעשות?
<יוסף אברמוביץ: יש לי כמה דוגמאות.
<יוסף אברמוביץ: לבחון מה יש לנו בשפע ולבנות תוכנית.
<יוסף אברמוביץ: בקוסטה ריקה – 100% אנרגיות מתחדשות, באיסלנד – 100% אנרגיות מתחדשות, בניקרגואה- - -
דוד אמסלם: אין להם תחנות כוח?
דוד אמסלם: אין להם כלום?
<יוסף אברמוביץ: יש להם תחנות כוח מתחדשות.
<יוסף אברמוביץ: לא שורפים, לא שורפים.
<יוסף אברמוביץ: יש דרך אחרת בעולם.
דוד אמסלם: בגלל שאין לנו זמן, הייתי רוצה לפגוש אותך לבד, תבוא אלי למשרד ונדבר על זה במשך חצי שעה.
דוד אמסלם: זה נושא שמרתק אותי.
<יוסף אברמוביץ: כבוד גדול הוא לי.
דוד אמסלם: כשנכנסתי לנושא בזמנו היה סבסוד ממשלתי לכל הפנלים הסולריים.
דוד אמסלם: ברגע שהורידו את זה הסיפור נעצר.
<יוסף אברמוביץ: יש לי הצעה אחת קטנה, שינוי חוק.
<יוסף אברמוביץ: שני-שלישים מפליטות גז החממה של ישראל נובעים מתחנות כוח.
<יוסף אברמוביץ: צריך שינוי, שהמשרד להגנת הסביבה יהיה חבר במליאת רשות החשמל, שבכל החלטה בנושא של אנרגיה הם יהיו חלק מן הגורמים.
דוד אמסלם: אנחנו נשמע אותם בעניין החבילה שהם ירצו להציג לנו.
דוד אמסלם: אני לא רוצה להיכנס כעת יותר מדי לפרטים אבל יש להם גם מה שנקרא "קום, עשה" מבחינתם ויש גם את עניין הפיקוח.
דוד אמסלם: הם מתעסקים בעיקר בנושאים רגולטיביים.
דוד אמסלם: המשרד "קצר" בתקציבים אבל יש בו יותר את עניין הרגולציה והתקנות.
דוד אמסלם: זאת תהיה החבילה שהם יצטרכו לבנות, לדעתי.
<יוסף אברמוביץ: פוליטית העזרה שלך חשובה.
דוד אמסלם: אותי מעניין הסיפור הכלכלי מכיוון שבסופו של דבר, לפי תפיסת עולמי, כאשר משהו לא כלכלי לאורך זמן קשה להחזיק אותו באוויר.
דוד אמסלם: יש גם הרבה אנשים שיכולים להוריד אותו, בגלל סיבות שאין כסף, אין פה, אין שם.
דוד אמסלם: אבל אם הוא בחינם- - -
דוד אמסלם: אם הדלתא לא קיימת אז אין שום סיבה לא לקבל מוצר נכון ונקי בחינם.
דוד אמסלם: למה לא לעשות את זה?
<יוסף אברמוביץ: בגלל המונופול.
דוד אמסלם: תקבע אתי פגישה.
דוד אמסלם: זה מעניין אותי.
<יוסף אברמוביץ: תודה, תודה.
דוד אמסלם: ליביה לינק ממשרד החוץ, בבקשה.
<ליביה לינק-רביב: שלום, תודה.
<ליביה לינק-רביב: אקצר בדברים.
<ליביה לינק-רביב: קודם כול, אברך את הוועדה ואת כבוד היושב-ראש על הדיון החשוב הזה.
<ליביה לינק-רביב: אנחנו שמחים מאוד להיות פה.
<ליביה לינק-רביב: כפי שכבר נאמר פה, היות וכל התהליך הזה בסופו של דבר מתכנס לאיזו מסגרת בינלאומית, חשוב להדגיש שהקהילה הבינלאומית רואה חשיבות עליונה לטיפול בשינוי אקלים.
<ליביה לינק-רביב: אנחנו במשרד החוץ מקיימים דיאלוגים שוטפים עם מדינות ידידות, עם מה שאנחנו קוראים לו Like-minded.