GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אמסלם: כבר ביקשתי ממנהלת הוועדה לעשות דיון על נושא אולמות האירועים.
דוד אמסלם: מסתבר שבעיר ירושלים 99% מהאולמות בירושלים בלי רישיונות.
דוד אמסלם: צריך להסדיר את המציאות.
דוד אמסלם: אי-אפשר להסדיר משהו תיאורטי.
דוד אזולאי: חברי חבר הכנסת אורי מקלב ואני יצאנו לבקר בבתי סוהר וראינו הרבה מבנים בתוך שירות בתי הסוהר שהם מבנים בלתי חוקיים ללא היתרי בנייה, כולל מבנים עם אזבסט.
דוד אמסלם: על זה אמא שלי אומרת, החמור של הרב זה בסדר.
דוד אמסלם: באו לרב ושאלו אותו: חמור שנופל לבור בשבת מותר להוציא אותו, מותר להוציא אותו?
דוד אמסלם: אמר להם מה פתאום.
דוד אמסלם: אז אמרו לו, אבל זה שלך, אז הוא אמר: צמוד לקיר ובשקט.
דוד אזולאי: אגף פיתוח מבני דת - אפשר לראות עד כמה הביקוש גדול כשמדברים על שיפוץ מקוואות.
דוד אזולאי: מדובר על 154 בקשות לשיפוץ מקוואות.
דוד אזולאי: 40 פניות לבנית והשלמת מקוואות.
דוד אזולאי: שיפוץ מבנה המועצה 82 פניות.
דוד אזולאי: בית כנסת יביל-84, בית כנסת קבע-81 פניות.
דוד אזולאי: זו אולי תמונה שלא משקפת בדיוק את המצב כי ישנם הרבה מקומות שאין בכלל מקוואות ושאין בכלל בתי כנסת.
דוד אזולאי: הביקוש רב ואנחנו לא מסוגלים לעמוד בפניות האלה.
דוד אזולאי: דבר אחד לשמחתי כן עשתה התנועה שלנו ובכלל בקואליציה הזו זה שבקשנו במסגרת ההסכם הקואליציוני 70 מיליון ₪ תוספת לטובת בניית מקוואות, בכלל לטובת מבני דת.
דוד אמסלם: מערכות חימום הכוונה למקוואות או מערכות חימום באופן כללי?
דוד אזולאי: על המקוואות.
דוד אזולאי: זה חידוש, לא כל המקומות עד היום היו עם חימום.
דוד אזולאי: אגף הקבורה – יש היום בישראל כ-35,000 נפטרים בשנה, מתוכם כ-1,200 בקבורה אזרחית.
דוד אזולאי: ישנם כ-1,250 בתי עלמין, מתוכם כ-16 בתי עלמין שמורשים לבצע קבורה אזרחית ו-24 חלקות למסופקים וחסרי דת בבתי העלמים המקומיים.
דוד אזולאי: ישנם כ-600 גופי קבורה על סוגיהם השונים.
דוד אזולאי: זה אומר מועצות דתיות, רשויות מקומיות, ועדי ישובים, עמותות עצמאיות וחברות לתועלת הציבור.
דוד אזולאי: זה נשמע המון גופים שעוסקים בזה, לכן אמרתי בתחילת דברי שהולך להיות חוק שמסדיר את כל הנושא של הקבורה בארץ ויכול להיות שזה יביא לכך שזה יהיה יעיל יותר.
<קריאה: 1,200 כולל את הקיבוצים?
דוד אזולאי: כל בתי העלמין כולל הקיבוצים.
דוד אמסלם: אם תוכל להרחיב לאן אתם לוקחים את החוק בסוגיה הזו.
<שר דתות דוד אזולאי: אני מציע שהמנכ"ל ירחיב בנושא, אני לא מכיר אותו עדיין, הוא נמצא בהכנה ואני חושב שזו תהיה אחת הרפורמות.
<שר דתות דוד אזולאי: אגב זה, הוועדה הזו הייתה אחת הוועדות שהעזה לגעת במחירי הקבורה וגם אנוכי יחד עם חברי חבר הכנסת גפני עשינו עבודה שלא נעשתה אף פעם.
<שר דתות דוד אזולאי: אם יש היום איזשהו מחירון על קבורה זה היה מאותה תקופה, יש דברים שהשתנו ויכול להיות שצריך לשנות את זה.
<שר דתות דוד אזולאי: זה נושא שצריך לטפל בו, אסור להזניח אותו, לקחתי את זה על עצמי.
דוד אמסלם: רציתי לדעת מה עמדתך האישית.
דוד אמסלם: לאן אתה רוצה לקחת את זה?
דוד אמסלם: אני מניח שיש חקיקה שהתחילה.
דוד אזולאי: השאיפה שלי היא להגיע למצב שאזרח, לא עלינו, שקרוב משפחתו נפטר, צריך לעשות פעולה אחת בלבד, להרים טלפון למוקד מסוים, להגיד שיש נפטר ומעבר לזה לא להתעסק עם שום דבר.
דוד אזולאי: זו השאיפה שלי וזה הכיוון שלי.
דוד אזולאי: כמו שאזרח רואה תאונת דרכים, מרים טלפון למשטרה, או אזרח שרואה שריפה ומרים טלפון לכיבוי אש, אני רוצה להגיע לאותו מצב שיהיה מספר של 3,4 ספרות, האדם יתקשר למוקד ובזה הוא גמר את תפקידו.
דוד אזולאי: זו הכוונה שלי, את זה אני מתכוון לעשות, אני מקווה להיות איש בשורה בנושא.
דוד אזולאי: מי שמכיר את הנושא מקרוב יודע שאדם בשעת צערו נמצא במצוקה קשה ביותר וזה לא הרגע שהוא צריך לעמוד ולטפל מול כל מיני גורמים.
דוד אזולאי: יש מקומות שעונים בסבר פנים יפות ונותנים שירות טוב.
דוד אזולאי: ישנם מקומות שלא תופסים אותם, הטלפון לא זמין, המון דברים.
דוד אזולאי: אבל אדוני היושב-ראש, זו השאיפה, זה הרציונל שלי.
דוד אזולאי: הגעתי למסקנה הזו אחרי שקראתי את פניות הציבור במשרד.
דוד אזולאי: מי שמכיר אותי יודע כמה אני רגיש לפניות הציבור.
דוד אזולאי: כשראיתי את הפילוח של הפניות, חלק גדול של הפניות היה בנושא בתי עלמין או קבורה.
דוד אזולאי: שלא תבינו לא נכון, אנשי חברת קדישא עושים מלאכת קודש ואת עבודתם נאמנה.
דוד אזולאי: לא תמיד זו השפה המצויה בין בני המשפחה לבין אנשי חברת קדישא.
דוד אזולאי: זה בשעת כעסו לא שומע, ההוא מבחינתו זו שגרה וככה יוצאים כשכולם נפגעים.
דוד אזולאי: החלטתי לאמץ את הנושא הזה ואני מקווה שנהיה בו אנשי בשורה.
עליזה לביא: הבעיה שכל חברת קדישא לוקחת לעצמה דין בכל מיני דברים, החל מהספדים, ממשיך בחלוקות גברים ונשים.
עליזה לביא: אלו חברות פרטיות ורבנים מקומיים מנהלים, מה התכנית שלך?
דוד אזולאי: לכן אמרתי שכרגע רק התחלתי לחשוב על הנושא, עוד לא הגעתי לשפת המעשה.
דוד אזולאי: בראיה שלי, זה מה שאני רוצה.
דוד אזולאי: את יודעת איך משרדי ממשלה עובדים, אני מקווה שנגיע למקסימום בעניין הזה.
דוד אזולאי: השאיפה שלי שבכל פעם שיש פטירה צריך לחייג למוקד ובזה המשפחה יצאה מהתמונה.
דוד אזולאי: את השאר יעשו אותם אנשים שיושבים במוקד.
דוד אזולאי: יחברו את האמבולנס, את הרב המספיד ואת מקום הקבורה.
רחל עזריה: לדעתי חברת הכנסת לביא שאלה על המדיניות לגבי הספדים, למשל הספדים של נשים.
רחל עזריה: ספרה לי אישה שבבית העלמין אמרו לה לא לקרוא, שהרב יקרא במקומה והיא שאלה מה הוא יגיד "אבא, אני מתגעגעת אליך, תחסר לי"?
רחל עזריה: זה נושא שצריך להכניס בתוך כללי התנהגות.
עליזה לביא: שלא יהיה מצב שכל רב מקומי, או מישהו שיגדיר את עצמו כאחראי חלקה כזו או אחרת, ייקח דין לעצמו.
עליזה לביא: אנשים נמצאים בשעת צער ואי-אפשר להפוך את זה משום שההלוויה לא תחזור.
רחל עזריה: ואלה כאבי לב שנשארים לנצח.
דוד אמסלם: הייתי מציע לא לשים זום על הדברים הפרטניים, כדאי שנביא נושאים עקרוניים לתשומת לבו של השר.
דוד אמסלם: אמרת נכון לגבי המחירים.
יואל רזבוזוב: נושא עקרוני הוא הקבורה האזרחית שטפלתי בו בכנסת הקודמת.
יואל רזבוזוב: יש בעיה ואנחנו רואים לפי המספרים שיש כ-1,200 נפטרים ורק 16 בתי עלמין מורשים ולפי הנתונים שלי זה עוד פחות.
יואל רזבוזוב: לפי הנתונים יש כ-300,000 עולים שלא מוגדרים על-ידי משרד הפנים כיהודים.
יואל רזבוזוב: זאת אומרת שאם הם רוצים להיקבר בזוגות, כי כל חייהם חיו ביחד, תחשבו על איזה מספרים אנחנו מדברים.
עליזה לביא: הצעה לסדר, אולי ברשותך נייחד ישיבה מיוחדת לנושא הקבורה.
עליזה לביא: גם בעקבות הקבורה של התינוקות והסערה הציבורית שהייתה בנושא.
עליזה לביא: יש המון נושאים לדון בעניין.
דוד אמסלם: בוא ניתן לשר ללמוד את הנושא.
דוד אמסלם: עוד כמה חודשים, כשזה יהיה בשל יכול להיות נקיים ישיבה בנושא.
דוד אזולאי: חברת הכנסת לביא אני רוצה לומר לך שבכל משרד נותנים 100 ימי חסד, פה אפילו שבוע ימים לא קבלתי.
דוד אמסלם: אני לא נכנס לסידורי הקבורה, אני בטוח שתתעסק בזה ותנסה לשפר את זה ככל יכולתך.
דוד אמסלם: הייתי מציע שתשים זום על נושא האחזקה השוטפת של בתי העלמין.
דוד אמסלם: נדרשתי בעיריית ירושלים להיכנס לבתי עלמין הרבה פעמים כי זה היה ביזיון איך זה נראה.
דוד אמסלם: אני מציע שתנסה להיכנס גם לנושא הזה ולהסדיר אותו מול חברות קדישא בירושלים.
דוד אמסלם: במעלות, כשיש חברת קדישא אחת אין בעיה, בירושלים יש כ-18.
<קריאה: 11.
דוד אמסלם: פעם היו 18 כנראה עשו איחוד.
דוד אמסלם: אני מתחבר למה שאמר כבוד השר, כל מי שעוסק בנושא הקבורה הם אנשים מאוד מיוחדים, אנשי חסד ללא ספק.
דוד אמסלם: רק צריך להסדיר את כל המעטפת.
דוד אזולאי: היות שנכנסנו כרגע לנושא הקבורה, אני אבקש מהמנכ"ל, עורך-דין עודד פלוס שיתייחס לכל תכנית הקבורה.
<עודד פלוס: אני אתן רקע על עצמי כדי שתבינו את האוריינטציה ממנה אני מגיע.
<עודד פלוס: אני בא מתחום השלטון המקומי, שמשתי במשך 22 שנה יועץ משפטי של רשויות מקומיות, עיריות.
<עודד פלוס: הייתה לי גם זכות להיות יועץ משפטי בקרית ביאליק 6 שנים.
<עודד פלוס: אני בין אלה שהקימו את העיר אלעד, את מודיעין עלית.
<עודד פלוס: הרבה רשויות במגזר הערבי.
<עודד פלוס: המקום האחרון שטיפלתי בו באופן אינטנסיבי זה הקמה של העיר חריש.
<עודד פלוס: שם הייתה לי הזכות לפגוש את יושב-ראש הוועדה שבא לסייע לנו, זו משימה מאוד מורכבת.
<עודד פלוס: אני חושב שהניסיון והיכולות שצברתי שם אמורים להיתרגם לכל הפעילות של המשרד.
<עודד פלוס: בהרבה דברים שאני נתקל בהם עכשיו, בסך הכול שבועיים בתפקיד, אני רואה שהמנגנון של הרשויות המקומיות יחסית הרבה יותר משוכלל מהמנגנונים שאני פוגש פה, אם אלה מועצות דתיות ואם אלה עבודות פיתוח, שגם בהם התעסקתי, שקשורות או במבנה דת, או בבתי עלמין, או בדברים מהסוג הזה.
<עודד פלוס: אני רוצה לומר כמה מילים בנושא הקבורה שאני מבין שמעניין פה את החברים.
<עודד פלוס: לאנשי הקבורה יש חלום רטוב.
<עודד פלוס: אני אפנה אתכם לשקף הבא כדי שתראו כמה גופים, ארגונים ומשרדים מתעסקים בקבורה: הביטוח הלאומי, משרד הבריאות, משרד הדתות, רשויות מקומיות, מנהל מקרקעי ישראל, משרד הפנים.
<עודד פלוס: החלום שלהם הוא לייצר רשות קבורה שתטפל בכל הנושאים.
<עודד פלוס: אנחנו חושבים שאם נציב את היעד הזה ונסמן לנו יעד של רשות קבורה, לא נפתור את הבעיות כי המהלך הזה הוא מהלך ארוך ומורכב.
<עודד פלוס: נכון להיום כל עניין הקבורה מוסדר בכמה סעיפים בחוק שירותי הדת היהודים.
<עודד פלוס: למרות שהבעיה מאוד אקוטית, הלבישו על חוק שירותי הדת היהודים עגלה מאחור.
<עודד פלוס: אם אני זוכר, גם לכבוד השר היה חלק חשוב בזה לגבי כל ההסדרה של המחירים שאפשר לגבות לקבר בחיים.
<עודד פלוס: אז התקבלה החלטה במשרד לקחת את הנושא הזה וליזום חוק קבורה חדש.
<עודד פלוס: אם תרצו, נמצא אתנו סמנכ"ל המשרד משה דגן שמכיר את זה לפני ולפנים, אנחנו בוודאי לא הצלחנו בזמן הזה להיכנס לכל הפרטים.
<עודד פלוס: המגמה היא לבצע יחידת הסדר מהשלב הראשון עד הקבורה עצמה.
<עודד פלוס: חברות הכנסת עזריה ולביא העלו נקודות שונות.
<עודד פלוס: אין ספק שבנקודות האלה כמו הספד נשים, אנחנו חייבים לייצר איזונים.
<עודד פלוס: ברור שלדבר הזה יש כל מיני גישות.
<עודד פלוס: רק השבוע היה דיון בבג"צ לגבי הנושא של הפרדה בבתי עלמין.
עליזה לביא: בג"צ פסק חד משמעית.
עליזה לביא: אבל זה לא מחזיר אחורה, ב-2011 הייתה הפניה.
דוד אמסלם: הדיון לא על זה.
דוד אמסלם: תסיים את דבריך וניתן לשר לסיים את הסקירה שלו.
<עודד פלוס: גם הבג"צ בנוי על מערכת איזונים.
<עודד פלוס: לגבי חוק הקבורה, כרגע הוא נמצא בשלב של הפצה לציבור, נביא אותו, הדיון יתקיים פה ותוכלו לבחון ולהביע דעה על כל סעיף ונשוא, לראות אותו לפרטים.
דוד אמסלם: אני מאחל לך הצלחה.
דוד אזולאי: מחלקת נישואין ורבנים – מדובר על כ-34,000 איש בשנה שנזקקים לרישום נישואין ועושים את זה בתוך 135 לשכות אחרות.
עליזה לביא: אפשר לקבל נתונים אחורה?
עליזה לביא: זה עולה או יורד ביחס לשנים קודמות?
דוד אזולאי: אני אבקש שיעבירו לך את הנתונים.
דוד אזולאי: לגבי רבנים - ישנם היום 484 רבנים מכהנים לפי הפירוט הבא: רבני עיר כ-108 רבני עיר, חסרים כ-17 רבני ערים, אני מכיר קצת יותר.
<תומר רוזנר: הקפאת המנויים.
דוד אזולאי: אתה מדבר על רבני התיישבות.
דוד אזולאי: כן, בוטלה ויש כבר מינויים.
דוד אזולאי: רבני שכונה יש 135, רבנים אזוריים-60, רבני ישוב-181, כשאני אומר רבני ישוב הכוונה למושבים וישנם 21 רבנים יוצאי אתיופיה ו-51 קייסים.
דוד אזולאי: אנחנו מיד נגיע גם לכל הנושא של האתיופים.
דוד אזולאי: מערך הכשרות מופעל על-ידי הרבנות הראשית והמשרד לשירותי דת, באמצעות המועצות הדתיות וכמובן הרבנות הארצית לכשרות והרבנות המקומית.
דוד אזולאי: נהלי הכשרות הם נהלים הלכתיים בפיקוח הרבנים המקומיים והרבנים הראשיים לישראל שעושים את העבודה.
דוד אזולאי: ישנו דין ודברים על תעודות כשרות כאלה ואחרות, לא ניגע בזה עכשיו.
דוד אזולאי: אגף שירותי דת לבני העדה האתיופית - היות והנושא הזה היום לצערי הרב בכותרות, אז אני רוצה שידעו כולם שבמשרד הדתות יש תקציב בשנת 2014 על סך 9,860,000 ₪ רק לטובת העדה האתיופית, שזה אומר רבנים, קייסים ופעולות אחרות שהאגף עושה למען יהודי אתיופיה.
דוד אזולאי: קורס משגיחי כשרות, קורס בלניות, קורס שחיטה, קורס לגישור כללי וגישור משפחתי לרבנים, קורס מחשבים.
דוד אזולאי: האגף מקיים גם ימי עיון.
דוד אזולאי: גם פה זו בעיה כואבת.
דוד אזולאי: אמנם נשמע לכאורה תקציב גדול אבל 90% מהתקציב הזה הולך לשכר לרבנים ולקייסים וכ-10% הולך לשאר הפעולות שפרטתי.
דוד אזולאי: מערך הגיור - היה במשרד ראש הממשלה, עבר אלינו ואנחנו מקווים שבמסגרת ההסכמים הקואליציוניים נחזיר אותו חזרה למשרד ראש הממשלה.
דוד אזולאי: זה במסגרת ההסכם הקואליציוני, לא אתה ולא אני קבענו את זה, מי שקבע יודע למה, אבל אין לי בעיה עם זה , אם זה מה שנקבע אני מקבל את זה.
דוד אזולאי: הרבנות הראשית - נושא כאוב מאוד.
דוד אזולאי: סך הכול כ-80 עובדים, מערך הרבנות פרוש על כל הארץ ומספר העובדים נמוך מאוד לדעתי.
דוד אזולאי: גם כל היחס לרבנות הראשית הוא יחס שלדעתי צריך להשתנות כי אנחנו דורשים מהרבנים הראשיים אחריות גדולה מאוד על כל הארץ ולא תמיד יש להם את כל הכלים לפעול במסגרת אותה אחריות הנדרשת מהם.
דוד אזולאי: בהתאם לחוק הרבנות הראשית לישראל תפקידיה של מועצת הרבנות הראשית הם לתת תשובות וחוות דעת בענייני הלכה למי שמעוניין.
דוד אזולאי: פעולות לקירוב הציבור לערכי תורה ומצוות.
דוד אזולאי: מתן תעודות הכשר וכשרות.
דוד אזולאי: מתן כשירות לכהן כדיין לפי חוק הדיינים.
דוד אזולאי: מתן כשירות לכהן כרב עיר.
דוד אזולאי: מתן כשירות לרב לכהן ומינוי רבנים רושמי נישואין.
דוד אזולאי: כל פעולה הדרושה לביצוע תפקידיה על-פי כל דין.
דוד אזולאי: לרבנים יש אחריות בכל הנושא הזה של הסמכת דיינים והסמכת רבנים.
דוד אזולאי: זה התפקיד של הרבנים הראשיים, כאשר החלוקה בין הרבנים היא נשיא בית הדין הגדול והרב השני הוא הרב הראשי לישראל שעוסק בשאר התחומים.
דוד אזולאי: המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים - עד 2013 המרכז למקומות קדושים היה במשרד התיירות.
דוד אזולאי: מאז הוא עבר למשרד לשירותי דת ואני מברך על כך ומקווה שגם פה נעשה שינויים טובים בעזרת השם, לטובת כלל עם ישראל.
דוד אמסלם: המקומות הקדושים לפי תפיסתי מתחלקים לשני חלקים: אחד זה הניהול השוטף שלהם והשני הוא אחזקה והשיפוץ שלהם.
דוד אמסלם: יש לכם בתוך המשרד גוף שיכול לטפל בנושאים הפיזיים, ההנדסיים?
דוד אזולאי: יש תקציב, באמצעות התקציב הדל של המוקמות הקדושים - - -
דוד אמסלם: אני מדבר כרגע כזרוע מבצעת.
דוד אמסלם: אז איך תעשו את השיפוץ?
דוד אזולאי: אין היום בתוך האגף למקומות קדושים צוות תחזוקה.
דוד אמסלם: אני לא שואל סתם את השאלה.
דוד אמסלם: בסופו של דבר נושא האחזקה והטיפול הם נושאים הנדסיים שיש אתם התמקצעות.
דוד אמסלם: ישנן חברות ממשלתיות אחרות שזו ההתמחות שלהן.
דוד אמסלם: אני מציע, שבכפוף ליעוץ משפטי כזה או אחר, תתחברו לחברה ממשלתית שזה התחום שלה וכשתרצו לבצע, היא תבצע את זה עבורכם.
דוד אמסלם: כשאתם תוציאו החלטה, יהיה מי שיעשה אתה.
דוד אמסלם: אני מכיר מספיק גופים שיש להם כסף, אגב, היה כאן דיון לפני כמה ימים, גוף עם עשרות מיליוני שקלים שלא עשו אתם כלום כי לא היה מי שיעשה, לא ידעו איך לעשות.
דוד אזולאי: משפט מסכם כדי לסבר את האוזן של הנוכחים, ישנה מחלקה לפניות הציבור במשרד הדתות.
דוד אזולאי: בשנת 2014 קבלנו כ-13,000 פניות בחודש.
דוד אזולאי: מתוך האתר של המשרד כ-2,000 פניות, מהמוקד הטלפוני כ-10,000 פניות וכ-1000 פניות בדואר מיילים או פקסים.
דוד אזולאי: הפילוח הוא: 19% לגבי קבורה.
דוד אזולאי: נישואים-32%.
דוד אזולאי: מבני דת-8%.
דוד אזולאי: כל מיני נושאים אחרים כמו מלגות לאברכים-46% ונושאים כלליים כמו מידע על נישואים בריתות או קבורה הם כל השאר.
דוד אמסלם: זה יוצא יותר מ-100% אבל לא משנה.
דוד אמסלם: תודה רבה על הסקירה, שמחתי לשמוע אותה.
דוד אמסלם: לא ידעתי על חלק מהדברים ומן הסתם גם חלק מחברי.
דוד אמסלם: משה דגן, סמנכ"ל בכיר לשירותי דת בבקשה.
<משה דגן: עלה הנושא של חוק הקבורה, אז הייתי רוצה לציין שהצעת החוק הזו הופצה כתזכיר להערות הציבור.
<משה דגן: אנחנו נמצאים בשלב של גיבוש הצעת החוק לאור ההערות.
<משה דגן: בכמה מילים, החוק הזה כולל את הנושא של הסדרת התעריפים.
<משה דגן: סעיף 14א' רבתי לחוק שירותי הדת היהודים הסדיר כמו שאמר המנכ"ל את התעריפים לקבר בחיים והשאיר את הנושא של חלקות חריגות ובתי עלמין סגורים השאיר ללא הגבלת תעריף וזה מה שיצר מצב של התמסחרות בתחום הקבורה.
<משה דגן: אני מניח שחלק
<משה דגן: כם שמעתם על מערך המעצרים שנעשה בירושלים בעקבות כל הסיפור הזה.
<משה דגן: זה תחום מאוד בעייתי כיוון שאנחנו נמצאים במצב של מצוקת קרקעות, בעיקר באזורי הערים הגדולות, שם אנחנו קוברים בשיטת הקבורה הרוויה ויש מעט מאוד חלקות שדה.
<משה דגן: לכן החלקות שדה הללו נמכרות במחירים מופקעים והחוק הזה בא להסדיר את כל הנושא של התעריפים לחלקות בבתי עלמים סגורים.
<משה דגן: בין היתר גם הסדרת תעריפי חו"ל שזה גם נושא שלא מוסדר בחוק היום.
<משה דגן: עיגון זכויות הנפטר, סעיף 14א' לא נמצא באף מקום.
<משה דגן: יש גם את חוק בריאות העם, גם את חוק ביטוח לאומי סעיף 266 וגם את תקנות הביטוח הלאומי, אף אחד לא מדבר בדיוק על זכויות הנפטר ובני משפחותיהם, אז גם הנושא הזה מוסדר.
<משה דגן: הנושא של השירותים שגוף הקבורה צריך לתת.
<משה דגן: הנושא של הובלות הנפטרים הוא גם נושא פרוץ שהחברות הפרטיות נכנסו לוואקום הזה וגם אותו אנחנו מסדירים.
<משה דגן: נושא אחרון הוא מתן כלי אכיפה מתאימים כדי לאכוף את תנאי הרישיון לקבורה.
ירון מזוז: ברשות כל החברים, כבוד השר דוד אזולאי, יושב-ראש הוועדה, עודד שהיה היועץ המשפטי שלנו, של העירייה בקרית ביאליק.
ירון מזוז: הגיע אלי היום דבר שערורייתי, בעיריית קריית מוצקין, שאני כידוע נציג המחוז שם, יש לנו ממונה שהגיע בשנת 2010.
ירון מזוז: הוא מקבל 200,000 שקל בשנה אבל כמעט ולא מגיע למועצה הדתית.
ירון מזוז: שני הרבנים שם מקבלים קהל בבית, דבר שערורייתי של מאות אלפי שקלים.
ירון מזוז: אין טיפולים במקוואות, אין שום דבר.
ירון מזוז: לפי מסמכים שהראו לי, הממונה מבקש שהמזכירה תגיע לתחנת רכבת בתל-אביב ותעביר לו את הצ'ק, שזה עוד יותר שערורייתי.
ירון מזוז: אני מבקש שכבוד השר והמנכ"ל ייקחו את זה לתשומת לבם כי זה מחייב פתרון מידי.
ירון מזוז: העירייה מעבירה כל שנה 1,200,000 למועצה הדתית ומה שקורה שם, זה מתנהל כמו, לא הייתי מכנה את זה כחנות מכולת, אבל כל מי שסובל זה הציבור הממלכתי דתי וכמובן גם החילוני שבא בברית הנישואין, בא למקוואות.
ירון מזוז: אני מבקש מכבוד השר ומהחברים שיושבים פה, לאפשר לעירייה לבצע הרכב במידי על-פי התקנון שיש שם, לפי הרכב חברי מועצת העיר ולהחזיר עטרה ליושנה בקריית מוצקין.
ירון מזוז: תודה.
ירון מזוז: אני מצטער שאני צריך ללכת, יש לי פגישות במשרד.
יואל רזבוזוב: בהמשך לדברי השר, אני גם חושב שצריך לעשות סדר במועצות הדתיות.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרת, 90% הולך למשכורות ורק 10% לפעילות.
יואל רזבוזוב: אני יכול להגיד שיש ציבור חילוני שבכלל לא משתמש בשירותים האלה וכשהוא משתמש בשירותים של המועצות הדתיות הוא משלם על זה כסף והרבה כסף.
יואל רזבוזוב: עשינו חישוב, רישום נישואין, פתיחת תיק והכול ביחד עולה 1,121 ₪.
<קריאה: אולי זה המחיר אצל צהר.
יואל רזבוזוב: זה עלה בדיון האחרון, 700 ₪ זה רק לפתיחת התיק.
יואל רזבוזוב: אמרתם שאנחנו מגיעים למצב הזה במשרד החינוך ובצבא שיש 90% למשכורות ו-10% לכל השאר, אבל בצבא ובמשרד החינוך 100% מהאזרחים משתמשים ובשירותי הדת לא כל ה-100%.
יואל רזבוזוב: יש סבסוד של הרשויות המקומיות, יש סבסוד של המדינה, אנחנו נותנים הרבה כסף לכן אני חושב שחשוב לעשות שם סדר.
יואל רזבוזוב: דוגמה אחת שיש שם כסף היא מה שסגן השר נתן, יש עוד הרבה דוגמאות, אין שם סדר, יש כסף שהולך ואף אחד לא יודע לאן.
עליזה לביא: אני מברכת על הדיון ואני רוצה לברך אותך אדוני השר.
עליזה לביא: אתה צודק, מגיעים לך 100 ימי חסד ואפילו יותר נוכח המצוקה ההולכת וגוברת בשירותי הדת במדינת ישראל.
עליזה לביא: הדוגמה של 90%-10% משקפת את אי שירותי הדת במדינת ישראל ובתוך ה-10% האלה רואים כל-כך הרבה בעיות.
עליזה לביא: אז קודם אני רוצה לחזק את ידיך וכמובן את ידי המנכ"ל שמינית רק לפני שבועיים.
עליזה לביא: באנו לתקן.
עליזה לביא: כולנו באנו לתקן.
עליזה לביא: המקום הזה, גם של שירותי הדת וגם של רישום לנישואים ובדברים שהיו בבוקר, אולי זו ההזדמנות להבהיר לגבי רבני צהר.
עליזה לביא: הכסף של רבני צהר עובר לא לארגון צהר, בוא נעמיד דברים על דיוקם.
עליזה לביא: דמי האגרה של הזוג הולך למועצה הדתית.
עליזה לביא: אני רוצה להבהיר את העניין הזה כי כל הנושא של פתיחת אזורי רישום והבחירה, בסופו של יום מביאה יותר זוגות לבחור במסלול ההלכתי דתי, ואת זה רובנו סביב השולחן הזה מעוניינים.
עליזה לביא: פתחנו ב-100 ימי חסד לכולם, ראוי שכולנו נבוא ונלמד.
עליזה לביא: אני רוצה לבקש שני דברים מאדוני יושב-ראש הוועדה, אני חוזרת על הבקשה לקיים דיון בנושא הקבורה, קבורת עוברים, עולים חדשים וכל הנושאים שעולים מזה.
דוד אמסלם: שיגיע החוק נדון על זה.
עליזה לביא: לפני החוק, אם אפשר עוד לפני הפגרה הזו.
דוד אמסלם: לא לפני הפגרה.
דוד אמסלם: אנחנו מבינים את החשיבות.
עליזה לביא: בקשה נוספת, נושא שווי מעמדן של בנות המדרשה ברישום לנישואים.
עליזה לביא: מה שקורה הוא שלתלמידי ישיבה יש תעריף אחד ובנות המדרשה משלמות מחיר מלא.
עליזה לביא: בני ישיבה מקבלים הנחה של 40% בעוד בנות המדרשה לא.
עליזה לביא: אם אפשר לתת מענה לסוגיה הזו.
עליזה לביא: את שאר הדברים אעביר בצורה מסודרת אני יודעת שהשעה דוחקת.
עליזה לביא: תודה אדוני היושב-ראש.
רחל עזריה: אני גם רוצה לברך שר הדתות על כניסתו למשרד.
רחל עזריה: אני מברכת גם על קיום הדיון למרות שלכאורה זה מה שכבר היה אבל זה מאוד חשוב להתחיל כך את המושב.
רחל עזריה: נושא שהייתי שמחה לקבל עליו תשובות זה נושא המקוואות.
רחל עזריה: ה-70 מיליון ₪ לבניית מקוואות מבורך מאוד, השאלה מה קורה עם השיפוץ?
<קריאה: זה כולל שיפוץ.
דוד אזולאי: אני אענה לך על זה.
רחל עזריה: אני אשמח לקבל תשובה.
רחל עזריה: העניין הוא שבגלל שמקוואות הם עם הרבה מים, מהר מאוד הם מתבלים ובמצב מאוד לא נעים ורשויות מקומיות מתקשות לממן את זה הרבה פעמים.
רחל עזריה: עסקתי המון בעיריית ירושלים על הגדלת תקציב שיפוץ המקוואות.
רחל עזריה: הנושא הזה הוא על חוויית הטבילה.
רחל עזריה: אני אשמח אם נוכל לקיים על זה דיון.
רחל עזריה: יש הרבה כעס והתמרמרות של נשים.
רחל עזריה: מכיוון שזו חוויה כל-כך אינטימית בסיטואציה כל-כך מורכבת יכול להיות שנוכל להוציא הנחיות ולהקל על נשים בנושא הזה.
דוד אמסלם: הייתי מציע לך לקבוע פגישה אישית עם השר ולדבר אתו על הסוגיה הזו לא במסגרת הוועדה.
רחל עזריה: יש הרבה נשים שפעילות בנושא הזה.
דוד אמסלם: את יכולה להביא אתך עוד כמה אנשים, אין בעיה.
רחל עזריה: נשמע מה כבוד השר עונה ונראה.
אורי מקלב: תודה רבה אדוני היושב-ראש אני גם מאחל לך להתקדם לשר מיושב-ראש ועדת הפנים.
אורי מקלב: זה לא סתם, מקדמים רק אנשים שבאמת השקיעו ומי שמכיר את השר דוד אזולאי מיד מוקיר אותו, אתה איש בשורה למשרד.
אורי מקלב: כבשת אותו בסערה, צללת עמוק לתוך הפעילות, גם אם אתה מבקש 100 ימים של חסד אתה כבר פועל ועושה וכבר מרגישים את רישומך.
אורי מקלב: זה דבר שהוא מתוך כישוריך האישיים אבל גם מניסיונך כיושב-ראש ועדת הפנים והפעילות הציבורית שלך.
אורי מקלב: אתה מגיע עם ידע רב, לא צריך ללמוד את הנושאים.
אורי מקלב: אולי יש לך צורך להכיר את המשרד אבל לא ללמוד את הנושאים כי הם כבר מוכרים לך.
אורי מקלב: אתה איש שיודע לקבוע מדיניות ולהוליך תהליכים וגם האדמיניסטרציה מצוינת אצלך.
אורי מקלב: מה שחשוב במיוחד, אתה איש של הציבור, מודע לפניות הציבור ולחלק החברתי ולחלק של השירות, שם אתה מוכן ללכת עד הקצה.
אורי מקלב: אני יודע שזה חשוב לך ואני חושב שזה חלק מהסוד של שיפור הדימוי.
אורי מקלב: לא הייתי אומר בשינוי הדימוי, אבל בהחלט שיפור הדימוי.
אורי מקלב: יש מה למתג אותו יותר, המשרד סבל במשך שנים מדימוי לא טוב.
אורי מקלב: בשנים האחרונות נעשו מהפכים בהתנהלות, מהפך בשירות שהמשרד נותן.
אורי מקלב: אני לא יודע אם יש עוד משרד שעבר בתקופה קצרה מהפכים כאלה.
אורי מקלב: הנושאים שעל פרק מעניינים כמעט את כל מדינת ישראל, יש דימוי שזה מעניין רק את האנשים שהם צרכני דת, לפעמים גם מכוח החוק מדובר ברוב האנשים וגם בגלל הדרישה בנושא של קבורה, נישואים, כשרות, מקוואות, מבני דת, מגוון נושאים שהמשרד מטפל ויש הרבה מה לעשות בכל מקום.
אורי מקלב: כמובן שצריך להתאים את הפעילות שלכם להתחדשות שקורית היום.
אורי מקלב: דברתי אתך קודם על תעריפי המקוואות, אתה העלית את הנושאים של תעריפי המים.
אורי מקלב: אני חושב שזה גם חלק משיפור השירות, או הפיכת המשרד לחברתי יותר.
אורי מקלב: דבר נוסף, נושא קבורת השדה.
אורי מקלב: הקמת צוות, כחלק מההסכמים הקואליציוניים לבדוק את הנושא של קבורת השדה.
אורי מקלב: יש מצוקה מאוד גדולה, דרישה גדולה לציבור מסוים, איך זה יעשה ומה יעשה זה החלק המקצועי.
אורי מקלב: אבל מה שאמרת, התופעות שהיו מסביב לזה, כמו שנאמר בארמית, לא העכבר גונב אלא כשיש חור, הוא נמצא שם.
אורי מקלב: המצוקה הגדולה שיש, הדרישה מול החוסר שיש, זה גרם לתופעות השליליות והפליליות.
רחל עזריה: אני אשמח לדעת מה העניין עם הציבור שמעונין בקבורת שדה?
אורי מקלב: הדרישות היום של ועדת התכנון הוא ציפוף מאוד גבוה של קבורה בתוך דונם.
אורי מקלב: זה מביא את חברות קדישא לעשות קבורות אלטרנטיבות כמו בקומות או קבורה רוויה.
אורי מקלב: זה שונה למי שמנהג אבותיו במשך דורות, שנהפך גם לחלק מההלכה וממורשת המשפחה או כאלה שרואים את זה כהקפדה ומצוואות ובקשות של נפטרים להיקבר קבורת שדה, אין להם מקום, אין את האפשרות בעניין הזה וזה נמנע מהם.
רחל עזריה: נראה לי שכולם מעדיפים קבורת שדה, לא?
אורי מקלב: אם כולם אז אדרבה, הזעקה יותר גדולה.
אורי מקלב: אני אומר, ממה נפשך?
רחל עזריה: אני בעד נאסף אל אבותיו.
אורי מקלב: אם זה כולם, אז עד כמה אנחנו לא מאפשרים?
אורי מקלב: בין גדרה לחדרה לא ראיתי שמונעים בנייה צמודת קרקע על אף שיש מצוקת קרקע מאוד גדולה.
אורי מקלב: יודעים לאזן בין הדברים, יכול להיות שצריך למצוא את האיזון הנכון בעניין הזה.
אורי מקלב: נקודה נוספת, הנושא של חלקת קבר בחיים.
אורי מקלב: בן זוג שרוצה לקנות עבורו קבר, אחרי שבן זוגו נפטר והוא רוצה להיקבר לידו, צריך לשלם על זה סכומים מאוד גבוהים שאי-אפשר לעמוד בהם.
אורי מקלב: אני מבין את הבעייתיות מצד אחד, שאולי זו דרישה גבוהה להחזיק קבר 40 שנה.
אורי מקלב: אבל זה דבר הכי אלמנטארי אם אדם נפטר אחרי גיל 70, לא יכול להיות שלא יוכלו לשמור לבן זוגו והוא יצטרך לשלם על חלקת קבר לעצמו.
אורי מקלב: זה דבר אנטי חברתי, אנטי אנושי ופוגע ברגשות.
אורי מקלב: בזה אני מסיים, אני מאחל לך ולכל הצוות שבחרת הצלחה.
דוד אמסלם: נשמע את שאר הדוברים ואחר כך השר יענה לכולם.
דוד אמסלם: יהודה ולד בבקשה.
<יהודה ולד: נקודה שהשר העלה זה היחס לרבנות הראשית.
<יהודה ולד: אנחנו עדים בתקופה האחרונה לטענות רבות כנגד הרבנות הראשית, דבר שגרם לכל מיני גופים לנסות לפזר את הסמכויות של הרבנות.
<יהודה ולד: אחד מתעסק בכשרות, אחד רוצה לקחת את הגיור, אחד רוצה לקחת את הנישואים.
<יהודה ולד: אין גוף דומה לזה במדינה.
<יהודה ולד: ניקח את משטרת ישראל לדוגמה, אם יש בעיות בגוף הזה, אני מתאר שלא יהיה גוף אחר שיגיד שהוא מכניס אנשים לכלא, או אוכף לבד את הנהיגה בכבישים.
<יהודה ולד: אחד הדברים שעומדים לפתחך כבוד השר לדעתי זה חיזוק המעמד של הרבנות הראשית, של הראשון לציון.
<יהודה ולד: אין מנכ"ל לרבנות הראשית.
דוד אזולאי: הערת ביניים, תבדוק מה תפקידו של המפכ"ל ומה תפקידו של הסמפכ"ל.
דוד אזולאי: ההשוואה לא הייתה טובה.
<יהודה ולד: אני מדבר מצד הגוף הממלכתי, שאנחנו צריכים שכל ענייני הדת במדינה יהיו תחת גוף ממלכתי אחד והרבנות הראשית, ביחד עם המשרד לשירותי דת צריכה להיות הגוף שמרכז את הדברים האלה.
<יהודה ולד: לא יוכל להיות הסמכויות יתפזרו בין כל מיני אנשים שונים.
אורי מקלב: למשל שהרשות למקומות הקדושים עברה למשרד לענייני דת בחזרה זה דבר חשוב.
אורי מקלב: צריך לראות שיש איגום של הסמכויות ולא ביזור.
דוד אמסלם: הוא מתכוון שהמשרד לענייני דת צריך לקבל לסמכותו את כל הנושאים האלה.
דוד אמסלם: זו גם דעתי.
דוד אמסלם: למשל אם הנושא עבר בגלל הסכם קואליציוני, זה דבר קצת תמוה.
<יהודה ולד: אני בא לחזק את זה שהכול צריך להיות תחת הרבנות הראשית והמשרד לשירותי דת.