GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרים פרנקל-שור: לפי מה שאני מבינה, מדובר פה על תוקף ההיתר.
אריה נייגר: אבל תוקף ההיתר נקבע מהסיווג.
גילי צימנד: הוא צודק במאה אחוזים.
גילי צימנד: אנחנו כותבים תקנות לסיווג מפעלים.
גילי צימנד: התנאי של האוצר לשינוי האגרות היה שיוחל בכתיבת תקנות לסיווג המפעלים.
גילי צימנד: התחלנו בכתיבה.
גילי צימנד: אנחנו חושבים שהתהליך לא יהיה מסובך מכיוון שבפועל הסיווג עובד שלוש שנים ואין לנו תלונות.
משה גפני: כמה זמן צריך כדי להכין את התקנות האלה?
גילי צימנד: לצערי, עם היכרות המערכת המשפטית ובקצב שזה זז, אני מעריכה שזה יקח שנה.
משה גפני: זאת אומרת שנאשר את הצו בעוד שנה.
מיקי הרן: אנחנו נתקלים בזה הרבה פעמים.
מיקי הרן: היות שהתקנות אורכות שנה, שנתיים, שלוש, יש לנו את הכלי שנקרא חוזר מנכ"ל.
מיקי הרן: יש לנו אתר באינטרנט שבו הכל מופיע כבר.
מיקי הרן: זאת אומרת, אין בעיה להשיג את האינפורמציה, היא עדיין לא חוקית.
משה גפני: למה אי-אפשר לעשות את זה בתקנות?
מיקי הרן: ברגע שזה תקנה, זה לוקח זמן ליועצים המשפטיים שלנו ושל משרד המשפטים.
מיקי הרן: פתאום מישהו נזכר שכתוב שם משהו שלא מוצא חן בעיניו וכו'.
מיקי הרן: ודאי.
מיקי הרן: בפועל זה עובד.
מיקי הרן: עשינו את החלוקה הזאת.
משה גפני: התאחדות התעשיינים מכירים את זה?
גילי צימנד: הם היו שותפים לכתיבה שלו.
משה גפני: איפה אתם מפרסמים את זה חוץ מהאינטרנט?
גילי צימנד: זה מפורסם בחוזר מנכ"ל וכבר שלוש שנים כל המפעלים בארץ חיים לפי זה וקיבלו בברכה את זה שעשינו דיפרנסיאציה ולא דין בריכת שחייה קטנה כדין מפעל מכתשים.
משה גפני: אני מבקש לאשר את הצו לחצי שנה.
רחל אדם: אפשר אולי לשנה.
גילי צימנד: זה לא סביר.
משה גפני: יש פה בעיה עניינית.
משה גפני: יש פה דברים שאף אחד לא דן עליהם.
משה גפני: באופן עקרוני אתם המשרד המקצועי שעוסק בעניין הזה, אבל צריך אישור ציבורי.
מיקי הרן: אנחנו במשרד לאיכות הסביבה לא עושים שום דבר לבדנו.
מיקי הרן: כל דבר הוא בוועדות.
משה גפני: אני לא מטיל ספק בעניין הזה.
משה גפני: אני גם סומך עליכם, אבל ברגע שאנחנו מאשרים דבר כזה אד-הוק ואת האגרות לפי הסיווגים האלה, כאשר הנושא הזה לא נדון בשום מקום.
משה גפני: אתם מגיעים לפה הרבה פעמים עם החלטות של ועדות מקצועיות שעסקו בעניין הזה ויש היבטים ציבוריים שמשנים או מאשרים כמות שהם.
מרים פרנקל-שור: למה אי-אפשר תוך שבועיים לארגן את הקריטריונים כדי שיהיה לפחות איזשהו הסדר ראשוני ולהכניס אותם לתקנות האלה?
מרים פרנקל-שור: תקנות מסודרות יהיו בעוד חצי שנה, אבל לפחות שיהיו הסדרים ראשוניים לא מפורטים לתקנות האלה.
מיקי הרן: על כל שורה יהיה ויכוח.
מיקי הרן: פה יהיו עוד שינויים עם הסיווג והטיפול.
מרים פרנקל-שור: היום הנושאים של קריטריונים ואמות המידה הם נושאים לא פשוטים.
מרים פרנקל-שור: כל עוד האגרה היתה 219 שקלים אז אמרו: בסדר.
מרים פרנקל-שור: עכשיו האגרות הן אלפי שקלים.
מיקי הרן: שזה כלום.
מיקי הרן: הרשויות המקומיות לוקחות הרבה יותר.
גילי צימנד: המציאות מוכיחה.
גילי צימנד: שלוש שנים זה עובד על פי הקריטריונים האלה.
גילי צימנד: זה שקוף לגמרי.
גילי צימנד: כולם יודעים אותם.
משה גפני: אני מאשר את הצו לחצי שנה.
משה גפני: אני מבקש שתוך חצי שנה נראה התקדמות עם נושא הקריטריונים.
משה גפני: עד אז בתוך התקופה הזאת, אני מבקש למצוא כל דרך לפרסם את הקריטריונים הקיימים שעדיין לא אושרו בשום ועדה.
משה גפני: אם תביאו תקנות לאישור הוועדה, נבטל את ההגבלה של חצי שנה.
לימור לסטיגזון: היות שאנחנו נשארים חצי שנה בלי קריטריונים, אם תהיה אפשרות לפחות לבעל מפעל לערער באיזושהי מסגרת על סיווג שהמשרד קבע.
גילי צימנד: האפשרות קיימת.
גילי צימנד: יש ועדה פנימית שלנו לכל פנייה.
גילי צימנד: לימור לסטיגזון: אולי אפשר להכניס את זה כבר עכשיו.
משה גפני: אם יהיה מקרה של מפעל שביקש לערער ולא איפשרו לו לערער או לא דנו בערעור שלו, תגידי לי.
מיקי הרן: אני לא חושבת שתהיה בעיה.
משה גפני: אני מכיר את הנשים במשרד לאיכות הסביבה.
משה גפני: מה שהן אומרות כאן זה נכון.
גילי צימנד: אני מוכנה, עם כל הקושי בזה, לקבל שתוך חצי שנה תהיה לנו הטיוטה מוכנה ואנחנו נגיש אותה.
משה גפני: הכוונה שלי היתה שצריך להתקדם בעניין הזה במהירות יותר גדולה ממה שנעשה עד היום.
משה גפני: אם אני אראה שנעשתה עבודה והעניין לא הוזנח - בסדר.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק הדרכונים ( תיקון מס' 5 ), התשס"ב-2001, הצעת חוק שמוגשת מטעם הממשלה.
משה גפני: עו"ד קוגן, תציג לנו את הצעת החוק.
עו"ד מלכה קוגן: זו הצעת חוק שמשרד הפנים יזם אותה וכמובן שהיא הצעת חוק ממשלתית בהסכמה של כל הממשלה.
עו"ד מלכה קוגן: בהצעת החוק ישנם שני נושאים.
עו"ד מלכה קוגן: הנושא האחד בא על מנת להסיר ספק, חובת השימוש בדרכון הישראלי לאזרחי ישראל.
עו"ד מלכה קוגן: החובה הזו קיימת גם היום אלא שלפעמים קשה להסביר אותה לאנשים.
עו"ד מלכה קוגן: היא נובעת משילוב של שתי הוראות חקיקה.
עו"ד מלכה קוגן: יש הוראות שמדברות על הכניסה ועל היציאה.
עו"ד מלכה קוגן: בחוק הכניסה לישראל ובתקנות שעות חירום יציאה לחו"ל מופיעה החובה בזמן הכניסה ובזמן היציאה להציג מסמך נסיעה תקף.
עו"ד מלכה קוגן: מסמך נסיעה הוא או דרכון או תעודת מעבר.
עו"ד מלכה קוגן: אלו ההוראות הכלליות.
עו"ד מלכה קוגן: בחוק האזרחות בסעיף 14ב מופיעה ההוראה שאדם שהוא אזרח ישראלי ונושא באזרחות נוספת, לעניין חוקי ישראל יראו אותו כאזרח ישראלי בלבד.
עו"ד מלכה קוגן: מהשילוב של שתי ההוראות האלו בדבר הכניסה והיציאה ובדבר האזרחות נובע שאזרח ישראלי בזמן הכניסה או בזמן היציאה צריך להציג דרכון ישראלי.
עו"ד מלכה קוגן: השילוב הזה הוא מורכב ותמיד אנשים שואלים שאלות לגבי זה ומערערים על זה וצריך תמיד להסביר אותו.
עו"ד מלכה קוגן: ולכן הוחלט לכתוב את זה בצורה מפורשת וברורה שלא יצטרכו להזדקק לשילוב של שתי הוראות שלפעמים קשה להסביר אותו לאנשים.
משה גפני: למה קשה להסביר אותו?
עו"ד מלכה קוגן: אנשים לא מבינים בדיוק מה קורה לגבי זה, הם לא בקיאים בעניין וקמו על זה עוררין מפעם לפעם.
עו"ד מלכה קוגן: לבסוף הוחלט להבהיר את הדברים על מנת להסיר ספק.
מירי פרנקל שור: מה הסיבה שהם לא רוצים להציג דרכון בכניסה או ביציאה?
מתי הכהן: מדובר בעיקר על כאלו שיש להם דרכונים זרים והם לא תמיד משתמשים בדרכון הישראלי.
עו"ד מלכה קוגן: במקרים מסוימים כאשר אנשים לא מציגים דרכון ישראלי זה עלול לשמש להתחמקות מכל מיני דברים וזהו החשש.
עו"ד מלכה קוגן: למשל, צו עיכוב יציאה מהארץ.
עו"ד מלכה קוגן: הרבה יותר קל לעקוב אחריו על פי הזהות הישראלית של האדם.
עו"ד מלכה קוגן: לעומת זאת, כאשר הוא יוצא עם דרכון זר הרבה פעמים לא מצליחים לעקוב אחרי זה.
עו"ד מלכה קוגן: לפעמים, האיות של השם הוא שונה.
עו"ד מלכה קוגן: יותר קל להתחמק ממילוי כל מיני חובות בדרכון הזר, כאשר העיכוב היציאה מופיע על פי הפרטים של הדרכון הישראלי.
עו"ד מלכה קוגן: ולכן, הוחלט לכתוב את זה בצורה מפורשת, למנוע כל ספק, ולקבוע שאזרח ישראלי יציג בעת כניסתו לישראל ובעת יציאתו ממנה, לפני קצין ביקורת הגבולות, דרכון ישראלי או תעודת מעבר ישראלית.
משה גפני: מדובר רק על מי שיש לו אזרחות כפולה.
עו"ד מלכה קוגן: כאשר אין לו אזרחות כפולה, אין לו מסמך נסיעה אחר.
עו"ד מלכה קוגן: הוא חייב להשתמש בדרכון הישראלי.
משה גפני: כלומר, זה לא חל על אזרח זר.
עו"ד מלכה קוגן: אם אין לו דרכון ישראלי אז זה לא חל עליו בכלל.
עו"ד מלכה קוגן: מדובר רק על אזרחי ישראל.
משה גפני: מדובר בחוק רק על אזרחי ישראל שהם בעלי אזרחות כפולה.
עו"ד מלכה קוגן: כן, כי אם אין להם אזרחות אחרת אין להם מסמך נסיעה אחר.
משה גפני: מלכה, תקראי לנו בבקשה את הצעת החוק.
עו"ד מלכה קוגן: "אזרח ישראלי יציג בעת כניסתו לישראל ובעת יציאתו ממנה, לפני קצין ביקורת הגבולות, דרכון ישראלי או תעודת מעבר ישראלית; השר רשאי בנסיבות מיוחדות, לאשר כניסה ויציאה של אזרח ישראלי על סמך הצגת דרכון או תעודת מעבר אחרים".
עו"ד מלכה קוגן: הנושא השני בהצעת החוק הוא הארכת תוקפם של מסמכי נסיעה, גם דרכון וגם תעודת מעבר.
עו"ד מלכה קוגן: היום דרכון ניתן לתקופה של חמש שנים ואפשר להאריך לעוד חמש שנים נוספות.
עו"ד מלכה קוגן: ההצעה היא שניתן יהיה לתת מראש את הדרכון לעשר שנים.
עו"ד מלכה קוגן: " (א) תקופת תוקפו של דרכון היא עשר שנים מיום שניתן, ואולם אזרח ישראלי שלא השתקע בישראל רשאי השר להעניק לו דרכון לתקופה הקצרה מעשר שנים או תעודת מעבר; השר רשאי להורות על הנפקת דרכון מסוים או סוג מסוים של דרכונים, לתקופה קצרה מעשר שנים.
עו"ד מלכה קוגן: (ב) קבע השר לדרכון תקופה קצרה מעשר שנים, רשאי הוא להאריכה לתקופות נוספות, ובלבד שסך כל תקופות תוקפו של הדרכון לא יעלה על עשר שנים מיום שניתן.
עו"ד מלכה קוגן: "
משה גפני: מה קורה אם במשך השנה הזו מתברר שהעולה עדיין לא השתקע?
משה גפני: הוא ממשיך לקבל תעודת מעבר שנה נוספת.
עו"ד מלכה קוגן: תעודת מעבר.
משה גפני: על מה מדבר הסעיף האחרון?
עו"ד מלכה קוגן: הסעיף האחרון מדבר על הארכת תוקפה של תעודת מעבר.
עו"ד מלכה קוגן: תעודת מעבר ניתנת היום לשנה ואפשר להאריך אותה לשנה נוספת.
משה גפני: האם זה מתייחס לעולה חדש?
עו"ד מלכה קוגן: זה לא עולה חדש.
עו"ד מלכה קוגן: רוב העולים החדשים אם הם ישבו שנה הם מקבלים דרכון.
משה גפני: למי מיועדת תעודת המעבר הזו?
עו"ד מלכה קוגן: חלק גדול של תעודות המעבר ניתן או לזרים שמסיבה כלשהי איבדו את דרכונם והם לא יכולים לקבל דרכון אחר, או לתושבי קבע.
עו"ד מלכה קוגן: תושבי קבע שאינם אזרחים אינם זכאים לדרכון, אבל הם מקבלים תעודת מעבר.
עו"ד מלכה קוגן: זה חל בעיקר על תושבי הקבע.
עו"ד מלכה קוגן: ההצעה היא שתעודת המעבר תהיה היום מראש לשנתיים וניתן יהיה להאריכה עד חמש שנים.
עו"ד מלכה קוגן: זה מונע את הצורך ללכת ולקבל תעודות חדשות או להאריך אותן לאחר שנה.
משה גפני: האם יש הערות להצעת החוק הזו?
מירי פרנקל שור: לי אין הערות.
משה גפני: למשרד המשפטים אין הערות.
משה גפני: מר כהן נציג משרד החוץ, האם יש לכם הערות?
מתי הכהן: מקבל.
משה גפני: לכמה אנשים בארץ יש תעודת מעבר?
עו"ד מלכה קוגן: בדברי ההסבר כתוב שמידי שנה ניתנות כ-20,000 אלף או 30,000 תעודות מעבר, כאשר רובם תושבי קבע.
משה גפני: כמה עולים חדשים לא מקבלים דרכונים בסופו של דבר?
משה גפני: כמה מהם לא משתקעים?
עו"ד מלכה קוגן: אני לא יודעת כמה לא משתקעים.
עו"ד מלכה קוגן: הרוב משתקע.
יפה שפירא: אנחנו פה ושם טיפלנו בבקשות.
משה גפני: זה דווקא יפה שאתם עושים עבודה קלה כזו ומהר והכל בסדר, אבל אולי תתחילו גם לטפל בחוק השבות.
משה גפני: יש עוד כמה חוקים שצריך לטפל בהם.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית ( תיקון- השר הממונה), התשס"ב - 2002, הצעת חוק פרטית של קבוצת חברי כנסת בראשם חבר הכנסת ויקטור בריילובסקי.
משה גפני: חבר הכנסת בריילובסקי, תסביר לנו בבקשה מה אתה מציע.
ויקטור בריילובסקי: זוהי הצעת חוק מאוד פשוטה.
ויקטור בריילובסקי: כיוון שמדובר בקבורה אזרחית חלופית אין פה דבר וחצי דבר עם ענייני דת ועם משרד הדתות.
ויקטור בריילובסקי: במדינה מתוקנת גם מערכת קבורה צריכה להיות מתוקנת ומאוד טבעי שזה יהיה באחריותו של שר הפנים ולא באחריותו של השר לענייני דתות.
ויקטור בריילובסקי: אלו כל הנימוקים, אין פה נימוקים אחרים.
משה גפני: הקבורה בישראל היא קבורה דתית בעיקרה.
משה גפני: למה צריך לשנות את העניין של מי יהיה השר הממונה?
משה גפני: השר לענייני דתות מופקד על העניין הזה.
ויקטור בריילובסקי: בקבורה דתית הכל יישאר כפי שהוא.
ויקטור בריילובסקי: זה יהיה באחריותו של שר הדתות.
ויקטור בריילובסקי: אבל, עכשיו יש גם כן קבורה אזרחית חלופית ואין כאן כל קשר לדתו של אדם.
ויקטור בריילובסקי: זה הנימוק.
יגאל ביבי: אני מציע לחבר הכנסת ויקטור בריילובסקי להסיר את ההצעה שלו, כי היא בראש ובראשונה פוגעת והדימוי שיתקבל נגד יהודי ברית המועצות יהיה דימוי לא טוב.
יגאל ביבי: ההצעה הזו מכוונת נגד יהודי רוסיה.
סופה לנדבר: מה פתאום?
יגאל ביבי: אני הייתי סגן שר הדתות ואני אומר לך למה.
יגאל ביבי: תהיה פה חלוקה בין יהודים של משרד הפנים שהם אינם יהודים ויהודים שלפי הדת הם יהודים.
יגאל ביבי: לדעתי, חבר הכנסת בריילובסקי, אתה עושה עוול גדול ליהדות ברית המועצות בהצעת החוק שלך.
יגאל ביבי: אני הייתי סגן שר דתות כזה טוב והצעת החוק הזו היא מיותרת כי אני עשיתי מהפיכה בנושא הקבורה.
יגאל ביבי: לא נתתי יד לזה שחס וחלילה יהודי ברית המועצות ירגישו שהם אזרחים סוג ב'.
יגאל ביבי: אני התנגדתי לזה.
יגאל ביבי: אם הייתה לכם מחשבה יותר עמוקה לטווח ארוך, הייתם צריכים להתנגד לבתי עלמין חלופיים.
יגאל ביבי: אתם צריכים להיקבר יחד עם כולם.
יגאל ביבי: יכול חס וחלילה להתקבל הרושם שבתי הקברות החלופיים הם של יהודי ברית המועצות ואתם עושים עוול גדול גדול ליהודי ברית המועצה.
סופה לנדבר: הוא לא מתכוון לזה.
סופה לנדבר: הוא מתכוון לקבורה אזרחית.
סופה לנדבר: הוא לא מתכוון לקבור אותם במקום אחר.
יגאל ביבי: בכל בית עלמין כמעט שיש בארץ עשיתי חלקות כאלו וחלקות אחרות וגם את החלקות החלופיות אנחנו מנסים לשלב בבתי העלמין של משרד הדתות.
יגאל ביבי: אני אדם שעשיתי הרבה בעניין הזה ואני אתן לכם את הדוגמא של תל-רגב.
יגאל ביבי: במקרה של תל-רגב הייתה התלבטות קשה.
יגאל ביבי: דווקא החרדים אמרו שהם לא רוצים שבית הקבורה של קבורה חלופית יהיה יחד עם בית העלמין הרגיל.
יגאל ביבי: הם רצו שזה יהיה במקום אחר שלא קרוב אליהם, אבל אנחנו לא רצינו שזה יהיה נפרד.
יגאל ביבי: אם אתם חושבים שאפשר לעשות בבית עלמין אחד כמה סוגים של בתי עלמין, בית עלמין של יהודים שקשור למשרד הדתות ובית עלמין של משרד הפנים לעולים מרוסיה, אז אתם עושים עוול.
יגאל ביבי: אתם הרי לא רוצים שתהיה סטיגמה ליהודי ברית המועצות שתצביע על זה שהם אזרחים מסוג אחר.
יגאל ביבי: חבר הכנסת בריילובסקי אומר לי שבתודעה יהיה שאלו שישתמשו בקבורה האזרחית החלופית יהיו העולים מרוסיה והם יהיו שייכים למשרד הפנים ולא למשרד הדתות.
יגאל ביבי: הם יהיו סוג ב'.
יגאל ביבי: זהו עוול ולכן אני מציע לך חבר הכנסת בריילובסקי, למשוך את הצעת החוק הזו.
יגאל ביבי: הצעת החוק הזו היא לא הצעה נכונה, היא לא טובה.
יגאל ביבי: תאר לך שייקבעו בית ספר שבו ילמדו תלמידים יהודים רגילים שינוהל על ידי משרד החינוך, ובית ספר שינוהל על ידי משרד הפנים והוא יהיה מיועד ליהודים אחרים.
יגאל ביבי: הדבר הזה לא בסדר.
יגאל ביבי: באופן מעשי, אין חוק במדינת ישראל שיש לו שני בעלי בתים שהם אחראים לו.
יגאל ביבי: אין חוק במדינת ישראל ששני שרים מטפלים בו.
יגאל ביבי: הרי אי אפשר שיהיו כמה בתי קברות, בית קברות של משרד הדתות, בית קברות של משרד הפנים.
יגאל ביבי: עוד מעט אתה גם תקבע בית קברות של משרד השיכון.
יגאל ביבי: בעניין בתי כנסת יש תקציב של משרד הדתות, יש תקציב של שיכון ויש תקציב של משרד הפנים ודובר על זה שתהיה ועדה אחת בין-משרדית משותפת בראשות משרד הדתות שתטפל בנושא הזה.
יגאל ביבי: מבחינה טכנית, אי אפשר שמשרד השיכון מטפל בקבורה ושמשרד הפנים יטפל בקבורה ושמשרד הדתות יטפל בקבורה.
יגאל ביבי: זה דבר לא נכון ולא צודק, ואני מציע דווקא לך, חבר הכנסת בריילובסקי, להוריד את הצעת החוק הזו.
משה גפני: תודה רבה חבר הכנסת יגאל ביבי.
משה גפני: חברת הכנסת מרינה סולדוקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: ישנם הבדלים עצומים בין מפלגת שינוי למפלגת ישראל בעליה.
מרינה סולודקין: אנחנו חברי מפלגת ישראל בעליה מצאנו פתרון אחר שלפיו בכל בית קברות יהודי תהיינה חלקות ללא יהודים.
מרינה סולודקין: אבל, חברי הטוב חבר הכנסת יגאל ביבי, אני חושבת שאנחנו צריכים לתת את מגוון הפתרונות.
מרינה סולודקין: אני חברת הכנסת סופה לנדבר ואתה וגם צאצאנו לא נעשה טקס נישואים אזרחיים משום שאנחנו רואים בטקס היהודי טקס מפואר שמאחד את השורשים של כולם.
מרינה סולודקין: ההורים שלי ערכו חופה בשנת 1951, בזמנו של סטאלין, וכל מי שערך חופה אז קיבל עונש להישלח למחנות עבודה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שכדי שנגיע למצב שבו הערכים היהודים יהיו ערכים עליונים, אנחנו צריכים לתת לאנשים חופש בחירה.
מרינה סולודקין: כלומר, שתהיה אפשרות לאלו שרוצים קבורה אזרחית להיקבר בקבורה אזרחית.
יגאל ביבי: יש.
מרינה סולודקין: ושתהיה אפשרות גם לאלו שרוצים להיקבר בקבורה ייחודית.
מרינה סולודקין: וכנ"ל לגבי טקס נישואין דתי או אזרחי.
מרינה סולודקין: אנחנו יהודי ברית המועצות יודעים שנוצרים לא נכנסו לנישואיי תערובת.
מרינה סולודקין: לנישואיי תערובת נכנסו רק אנשים אתאיסטים.
מרינה סולודקין: הצרוף שאנחנו קיבלנו גם בארץ הוא הצירוף של יהודים ואתאיסטים.
מרינה סולודקין: נוצרים לא יבחרו לחיות בארץ משום שמסוכן וקשה לחיות כאן.
מרינה סולודקין: לאנשים האלה יש חופש בחירה.
מרינה סולודקין: הם יכולים ללכת לארצות הברית, קנדה ואוסטרליה.
מרינה סולודקין: אבל לאלו שהגיעו לכאן יש מוטיבציה לעשות גיור וללכת בדרך שכולם הולכים, או שניתן להם מענה אחר.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו צריכים לתת להם מענה אחר.
מרינה סולודקין: למשל, צריך לתת להם אפשרות של נישואין אזרחיים כדי שהם לא ילכו להינשא בקפריסין וכדי שהם לא יחיו במצב של נישואין לא חוקיים.
יגאל ביבי: אם תהיה לו אפשרות של נישואין אזרחיים אז למה שהוא יעשה גיור?
מרינה סולודקין: חבר הכנסת ביבי, אתה צריך לקחת בחשבון שגיור הוא כרטיס כניסה לעם היהודי.
מרינה סולודקין: זהו ערך עליון.
מרינה סולודקין: לא כולם יכולים לעשות את זה.
מרינה סולודקין: אנחנו בעד הצעת החוק של חבר הכנסת בריילובסקי ואני רוצה להציע לכם להימנע.
מרינה סולודקין: ייתכן שזהו פתרון לאנשים מסוימים ואנחנו צריכים לתת את כל מגוון הפתרונות.
מרינה סולודקין: אתם אנשי דת מכובדים ואני לא מבינה איך אתם לא מבינים את זה שיותר אנשים ילכו לטקסים יהודיים אם יהיה להם חופש בחירה.
יגאל ביבי: יש חופש בחירה, אבל למה להעביר את זה למשרד הפנים?
סופה לנדבר: אני לא נכנסת לפרטים, אבל לי חשוב שיהיה בית קברות אזרחי.
יגאל ביבי: למה להעביר את זה ממשרד הדתות למשרד הפנים?
משה גפני: לפי הבנתי, הצעת החוק של חבר הכנסת ויקטור בריילובסקי היא איננה הצעת חוק אידיאולוגית.
משה גפני: חברת הכנסת סולודקין, את נכנסת פה לדיון שעיקרו הוא דיון אידיאולוגי ויש הרבה מה לומר בעניין הזה.
מרינה סולודקין: אני לא יכולה לדעת האם יש כאן עניין אידיאולוגי.
מרינה סולודקין: זה שימושי.
משה גפני: אנחנו בעזרת השם נהיה עם יהודי כל השנים ואת הדיון האידיאולוגי עשינו בעבר ונמשיך לעשות בעתיד.
משה גפני: אני רוצה לומר לך שמאז שאני בכנסת הסטטוס קוו לא הופר לרעה ולא הופר לטובה.
משה גפני: זאת אומרת, מבחינת החקיקה בכנסת אין שום דבר משמעותי שעבר פה בכנסת בנושא של דת ומדינה, לא לטובה ולא לרעה, כל אחד מנקודת ראותו.
משה גפני: אחד הדברים שעברו, ובהסכמתנו, היה החוק לקבורה חלופית.
משה גפני: באותו יום הובאו למליאת הכנסת שלושה חוקי יסוד שלא עברו ונפלו, כי נלחמנו על זה מלחמת עולם, והזכות לקבורה חלופית עברה בהסכמתנו.
משה גפני: אני לא זוכר האם הצבענו בעד או שנמנענו.
משה גפני: אנחנו אמרנו שאם אדם רוצה להיקבר בקבורה אזרחית אז שיבושם לו, אני לא מתערב בזה.
משה גפני: אמרנו שיש להעביר את זה.
משה גפני: כאשר עולה חדש מגיע לארץ הוא קודם כל צריך לעמוד במשרד זה וזה שהשר הממונה שלו הוא שר זה וזה.
משה גפני: אחר כך הוא צריך ללכת למשרד אחר שהשר הממונה עליו הוא שר אחר.
משה גפני: זהו סיפר ארוך שלא נגמר עבור עולה חדש שאינו מכיר את השפה והוא אינו מתמצא.
משה גפני: הסבל והייסורים שעובר אדם לא בכדי למות ולהיקבר, אלא בכדי לחיות, במעבר בין המשרדים השונים ובין השרים השונים הוא דבר איום ונורא.
משה גפני: התפקיד שלנו כמחוקקים הוא לא לפזר סמכויות, אלא להפך.
מרינה סולודקין: אם אני מבינה את חבר בריילובסקי בצורה נכונה אז הוא רוצה ללכת בדרך הגיונית עד הסוף.
מרינה סולודקין: אם האנשים הם לא דתיים אז הקבורה שלהם לא צריכה להיות באחריות משרד הדתות.
משה גפני: אני הבנתי, אבל יש כאן משמעות בירוקרטית.
יגאל ביבי: משרד הדתות מטפל גם ביהודים לא דתיים.
יגאל ביבי: הוא מטפל גם בדרוזים ובמוסלמים.
יגאל ביבי: הוא מטפל בכולם.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, אני לא יודעת האם אתה שמת לב לזה שאני בדרך כלל לא משתתפת במאבקי כוח האלו בין מפלגת שינוי והדתיים, וזאת משום שאני מכבדת את מפלגת שינוי ואת המפלגות הדתיות.
סופה לנדבר: אני חושבת שאדם שיש לו קצת אינטלקט ותרבות נוהג כך.
סופה לנדבר: אני חושבת שתמיד צריך לתת לאנשים כמה אפשרויות.
סופה לנדבר: במקרה הזו, זו האפשרות.
סופה לנדבר: אני חושבת שחבר הכנסת בריילובסקי חשב על זה.
סופה לנדבר: אתם ראיתם אתמול מה קרה עם נישואין אזרחיים.
סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו במדינת ישראל צריכים לאפשר גם זה וגם זה.
יגאל ביבי: אבל יש את זה.
יגאל ביבי: אנחנו שואלים, למה שני שרים צריכים לטפל באותו בית קברות?
סופה לנדבר: מפני שזה שר הפנים ולא שר הדתות.
יגאל ביבי: אבל זה אותו בית קברות.
סופה לנדבר: זה צריך להיעשות על ידי שר הפנים ולא על ידי שר הדתות.
משה גפני: סופה, תודה רבה.
נסים זאב: אם היינו יודעים מהו באמת רצונו של המת, אז אין לי ספק שהוא היה רוצה להיקבר בחלקת הכוהנים, הרבנים ועם הצדיקים.
נסים זאב: כאשר אנחנו בחיים אז כולנו עסוקים במלחמות וביצרים שלנו.
נסים זאב: דבר כזה אין אצל המתים.
נסים זאב: ברגע שאדם נפטר נשמתו עולה אל הרקיע וכל אחד רוצה להגיע כמה שיותר גבוה.
נסים זאב: ולכן, אני לא הייתי מציע לצער את הנפטרים לאחר פטירתם.
נסים זאב: בואו ניתן להם את הכבוד הראוי להם.
משה גפני: כאשר היה הפיגוע בדולפינריום ביקשו 16 אלף דולר.
סופה לנדבר: בקיבוץ לא לקחו כספים.
משה גפני: בסוף הם לא לקחו כי איימו עליהם שהרישיון שלהם יופקע.
נסים זאב: זוהי שערורייה וגם את הנושא הזה צריך להילקח בחשבון.
נסים זאב: אני מציע למציעים לרדת מהצעת החוק ולתת לנפטר את הכבוד הראוי לו.
יצחק סבן: אני נכנסתי באיחור לישיבה ואני רוצה לשאול שאלה.
יצחק סבן: אני יודע שיש קבורה אלטרנטיבית היום, במה באה הצעת החוק להוסיף?
משה גפני: הוא רוצה שהממונה על הקבורה האלטרנטיבית לא יהיה שר הדתות אלא שר הפנים.
עו"ד אליהו ליפשיץ: הנושא הוא טכני ולא מהותי.
עו"ד אליהו ליפשיץ: הנושא המהותי כבר נדון כאשר חוקקו את החוק.
עו"ד אליהו ליפשיץ: צריך לבדוק את הפאן המינהלי.
עו"ד אליהו ליפשיץ: הפאן המינהלי הוא שמי שמבצע במדינה זו הממשלה בזרועות השונות שלה.
עו"ד אליהו ליפשיץ: אני פשוט לא מבין למה צריך לפצל בין הזרועות השונות?
עו"ד אליהו ליפשיץ: אלא אם כן רוצים שבידי שר הדתות תהיינה פחות סמכות.
עו"ד אליהו ליפשיץ: שר הדתות הוא לא שר דתי בתפקיד שלו, אלא שר שדואג לכל הדתות.
עו"ד אליהו ליפשיץ: ברגע שמפצלים פיקוח על נושא מסוים, זה פגום לחלוטין מבחינה משפטית מינהלית.
משה גפני: עו"ד ליפשיץ, תודה רבה.
משה גפני: נציגת משרד הפנים, בבקשה.
עו"ד נעמה אלבה: אנחנו מתנגדים להצעה.
ויקטור בריילובסקי: בבאר שבע יש בית עלמין חלופי והוא עובד בסדר.
ויקטור בריילובסקי: המחירים שם מאוד נמוכים.
ויקטור בריילובסקי: זו פשוט דוגמא לבית עלמין חלופי שנערך בו טקס אזרחי מאוד מכובד.
ויקטור בריילובסקי: כלומר, יש כבוד כזה ויש כבוד כזה.
ויקטור בריילובסקי: אני לא שמעתי פה נימוקים מאוד משכנעים נגד החוק הזה.
משה גפני: חבר הכנסת בריילובסקי,תודה רבה.
משה גפני: מי בעד הצעת החוק של חבר הכנסת בריילובסקי?
משה גפני: בעד-3
משה גפני: אנו דנים בהצעה לסדר היום של חבר-הכנסת לוי - תכניות ההבראה בעיריית לוד ופיטורי עובדים.
מקסים לוי: כפי שהשתמע מחוק הרשויות המקומיות, ראה שר הפנים שעיריית לוד מתנהלת בצורה לא ראויה, ולכן הוא הקים שם ועדה קרואה, שמטרתה היתה לייצב את המצב בעירייה ולהכין את העיר למצב של בחירות.
מקסים לוי: בשלטון המקומי ידוע שוועדה קרואה מייצבת את המצב ונותנת בסיס טוב לבחירות.
מקסים לוי: מצד אחד קיימנו פה כמה ישיבות שבהן דנו בוועדה קרואה, ומצד שני לא נעשה דבר וחצי דבר.
מקסים לוי: העירייה נמצאת בגירעון, שלא כוסה על-ידי משרד הפנים.
מקסים לוי: ועדה קרואה לא יכולה היתה להיעזר במשרדי הממשלה כדי לייצב את מצב העירייה, ועומדות להתקיים בחירות בעוד ארבעה חודשים.
מקסים לוי: כאשר החלה מערכת בחירות בלוד, הוחלט להוציא גם מכתבי פיטורים לעובדים.
מקסים לוי: פיטורי עובדים נכללו בתכנית ההבראה.
מקסים לוי: כמו שאני מבין מחוק הסכם העבודה הקיבוצי, יש רשימה עליה דנים עם ועד העובדים, מקימים ועדה פריטטית ויש שימוע, ורק לאחר מכן שולחים מכתבי פיטורים.
מקסים לוי: לעומת זאת, הם לקחו את רשימת העובדים, ולפיה שלחו מכתבי פיטורים למועצת הפועלים.
מקסים לוי: מזכיר מועצת הפועלים, שהוא מועמד לראשות העיר, מראיין את המפוטרים, ומנסה לתת להם גם ייעוץ משפטי.
מקסים לוי: אפילו מבחינה אתית אין לזה אח ורע.
מקסים לוי: אני יכול לומר ששוחחתי עם שר האוצר וגם עם שר הפנים.
מקסים לוי: גם אם יתחילו היום לעשות שימוע ולהקים ועדה פריטטית, צריך לזכור שבעוד ארבעה חודשים יתקיימו בחירות להסתדרות, בחירות לוועד העובדים ובחירות לרשות המקומית.
מקסים לוי: הלכו לבית-הדין לעבודה, והוא "סילק" אותם ואמר: תקימו ועדה פריטטית ותעשו שימוע.
מקסים לוי: לכן, כל המשחק הפוליטי הזה צריך להיפסק.
מקסים לוי: אם כבר נקבע יום בחירות ב-14 במאי, ייבחר ראש עיר חדש, שיישב עם נציגי משרדי הפנים והאוצר, ויגבש רעיון לגבי מבנה ארגוני חדש.
מקסים לוי: אתם משחקים ברגשות של אנשים מסכנים.
מקסים לוי: מדובר באנשים שעובדים כבר 17 שנה בעירייה, והוציאו להם מכתבי פיטורים בדואר.
מקסים לוי: נדמה לי שמדובר ב-57 עובדים.
דוד כהן: מדברים על 100 עובדים, כאשר בינתיים שלחו מכתבים ל-60 עובדים.
מקסים לוי: אני מבקש שהוועדה תקבל החלטה, שהפיטורים יידחו לחודש מאי אחרי הבחירות.
מקסים לוי: יישבו נציגי משרד הפנים ומשרד האוצר עם ראש העיר הנבחר ועם ועד העובדים, ויחד הם ינסו להגיע להסכם כלשהו.
משה גפני: הצעה הגיונית.
משה גפני: איך נקרא ראש הוועדה הקרואה?
מקסים לוי: ראש הוועדה הקרואה הוא ראש העירייה.
משה גפני: מה שמעלה חבר-הכנסת מקסים לוי, על פניו נראה כהצעה הגיונית.
12943: ההצעה היא הגיונית, כי מקסים לוי הוא בחור רציני והגיוני.
משה גפני: אני לא מכיר את הסוגייה, אבל חבר-הכנסת לוי העלה את הנושא במליאת הכנסת, והמליאה אישרה את ההחלטה לקיים דיון על הנושא הזה כאן בוועדה.
משה גפני: על פניו, הבקשה שלו נשמעת הגיונית.
משה גפני: העובדה שצריך תכנית הבראה ומדיניות קבועה של העירייה ברורה לחלוטין.
משה גפני: אם היה מדובר על כך שהבחירות יתקיימו בעוד שלוש שנים, הייתי מבין שהעירייה צריכה להתנהל כיאות ולכן צריך לבצע את תכנית ההבראה, אבל אם מדובר על כך שהבחירות יתקיימו בחודשים הקרובים, אולי באמת צריך להמתין עם תכנית ההבראה.
12943: ראשית, אני לא פוליטיקאי.
משה גפני: אנחנו יודעים שאתה איש מוכשר, לפי כל התפקידים שמילאת.
12943: תודה רבה.
12943: אני באתי כדי להבריא את העיר.
12943: לא באתי כדי להתעסק בפוליטיקה, אלא היתה לי משימה לאומית, להבריא את העיר.
12943: כשאני הגעתי לעיר, ראיתי מספר נקודות שחובה היה לתקן ולשפר.
12943: את חלק מהן הצלחתי לתקן, וחלק מהן לא הצלחתי.
12943: אם נדבר על מה שהצלחנו לתקן, נזכיר לכם שבתקופה מסוימת עקפו את המינהל התקין של העירייה והעבירו כ-300 איש דרך המתנ"סים, כאשר העירייה שילמה עבורם כסף.
12943: נכון שאמנם בהתחלה שילמנו להם כסף והכנסנו אותם כעובדי עירייה וחלק מהם פיטרנו, אבל הגענו למצב שגרענו ממצבת כוח האדם של העירייה.
12943: כל גוף שרוצה להתייעל, הדבר הראשון שהוא צריך לעשות זה להתייעל בעובדים, כי משכורות העובדים מהוות את החלק הארי של התקציב השוטף של העירייה.
12943: הדבר נכון לא רק לגבי עיריית לוד, אלא לגבי כל עירייה, גם לגבי עיריית ניו-יורק למשל.
12943: היו הסכמים, שלא יכולנו לפתוח באמצע הקדנציה.
12943: אמנם אפשרו לי לכהן כראש עיר, אבל יחד עם זה הכניסו אותי למיטת סדום עם כבלים רבים.
12943: נחתם הסכם בין מועצת הפועלים לראש העיר הקודם - ונדמה לי שגם משרד הפנים חתם עליו - שעד ה-14 בנובמבר, אף אחד לא יפטר אף עובד.
דוד כהן: כדי שיושב-ראש הוועדה יידע על מה מדובר, אני רוצה לומר שבהתאם להסכם פיטרנו 80 עובדים.
12943: יושב-ראש ועד העובדים, שהוא גם ידידי, הוא אדם מוכשר מאד.
12943: אני חייב להגיד שהוא צודק.
12943: היה הסכם שאמר שיש לפטר כ-80 עובדים, ואחרי שפוטרו 80 עובדים אלה, אסור היה לפטר עובדים עד ה-14 בנובמבר שנת 2001.
12943: מתוקף היותי שומר חוק, לא זזתי מילימטר מההסכם הזה.
12943: למרות שאמרו לי שצריך לפטר עובדים, אמרתי שאם יש הסכם, צריך לכבד אותו.
12943: ב-14 בנובמבר פג ההסכם.
12943: ביום זה "ישבנו" על תכנית פיטורים.
12943: תכנית הפיטורים, מטרתה היתה להבריא את העיר.
12943: דנו בכל עובד, והכרענו האם הוא חיוני למערכת או לא.
12943: כמובן שהגשנו את הרשימה לוועד העובדים, והוא לא קיבל אותה.
דוד כהן: כי ישבתם לבד.