GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אזולאי: "פירוט כל רכוש המבקש ובני ביתו", כלומר כל אחד צריך לתת פירוט, חצי הצהרת הון.
<קרן גלאון-לכנו: נכון, אבל אין לנו דרך אחרת להוכיח מצב כלכלי קשה.
דוד אזולאי: "העתק פרטי חשבונות בנק של המבקש ובני ביתו".
דוד אזולאי: אני לא יודע למה צריך להכניס פה את בני הבית.
<קרן גלאון-לכנו: הסתכלנו על תקנות מקבילות ועל דרך מקבילה של גופים לתת הנחה.
<קרן גלאון-לכנו: כאשר אדם מבקש הנחה מחשבון מים או מחשבון חשמל – אלה קריטריונים של הוכחה.
דוד אזולאי: אני מציע לך, אל תיקחי את תאגידי המים כדוגמה.
דוד אזולאי: זו דוגמה רעה.
<קרן גלאון-לכנו: אפילו ארנונה, כדי לבקש הנחה אלה המסמכים שהם מבקשים.
דוד אזולאי: גם של בני ביתו של אדם?
<יוחאי וג'ימה: לא בטוח.
<יוחאי וג'ימה: לא מבקשים פירוט של כל בני ביתו של אדם.
<יוחאי וג'ימה: הייתי חבר בוועדת הנחות בארנונה.
<יוחאי וג'ימה: האמיני לי שאני יודע.
דוד אזולאי: נדרשת פה ממש הצהרת הון.
<קרן גלאון-לכנו: יש מנגנון אחד פשוט: אם לאדם יש הנחה של 50% מארנונה, בסעיפים שציינו, הוא פטור מכל הדבר הזה.
<קרן גלאון-לכנו: אם אין לו ועדיין הוא טוען שמצבו הכלכלי קשה אבל בשל סיבה כלשהי אין לו את אותה הנחה מארנונה, הוא צריך להראות פירוט מינימלי, שבאמת מצבו הכלכלי קשה.
דוד אזולאי: למה נדרש פירוט גם של בני הבית?
דוד אזולאי: אם יש לו שלושה ילדים שעובדים וגרים בבית ואחד מהם חייל?
<קרן גלאון-לכנו: אם הם גרים אתו- - -
דוד אזולאי: מה לעשות, הם עדיין רווקים וגרים אתו.
דוד אזולאי: למה צריך לספח אותם לכל הסיפור הזה?
דוד אזולאי: זה לא מקובל.
<קרן גלאון-לכנו: אם אשתו וילדיו גרים אתו והם נסמכים על אותו שולחן ומכניסים הכנסה הביתה, צריך לבדוק את זה.
דוד אזולאי: הם גרים בבית הוריהם.
<עודד ברוק: אם יש אנשים שגרים אתו בבית למרות שעברו את גיל 18, להיפך, זה מסייע לו.
דוד אזולאי: אבל תראו מה הם נדרשים להביא פה.
דוד אזולאי: הם צריכים להצהיר על חשבונות הבנק שלהם, על הרכוש שיש להם.
<עודד ברוק: איך אתה היית בודק את מצבו הכלכלי של אדם?
<עודד ברוק: זו הדרך לבדוק.
דוד אזולאי: אני בודק את מצבו הכלכלי, לא את הילדים שלו.
דוד אזולאי: הוא צריך להביא מסמכים, על כך אין לי ויכוח, לגביו ולגבי אשתו שהם בעלי הבית אני מסכים שתבדקו.
דוד אזולאי: אבל של יתר בני המשפחה – למה?
דוד אזולאי: במה הם קשורים לכל העניין הזה?
<קרן גלאון-לכנו: בסדר.
<קרן גלאון-לכנו: נכתוב: "כל מקורות ההכנסה של המבקש ובן/בת זוגו".
דוד אזולאי: בסדר, מקובל עלי.
<הראלי מזרחי: אז נכנסים לבעיה של הגדרת בן/בת זוג.
דוד אזולאי: "תרדו" מהילדים.
<עידו בן יצחק: זה חל בעצם לכל אורך נספח א'.
דוד אזולאי: יש הערות נוספות לפני שנעבור להצבעה?
דוד אזולאי: אין הערות.
דוד אזולאי: אני מבקש להעמיד להצבעה את תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (הנחה או פטור מתשלום אגרות), התשע"ה-2015.
דוד אזולאי: בעד – 2
דוד אזולאי: שניים בעד.
דוד אזולאי: אין מתנגדים ואין נמנעים.
דוד אזולאי: לפיכך אני קובע שהתקנות אושרו בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד אזולאי: נאחל לכולם ברכה והצלחה.
דוד צור: בוקר טוב, אני מבקש לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד צור: אנחנו כאן בדקה ה-90, אפילו בדקה ה-120 – מי שראה אתמול את צ'לסי.
דוד צור: היתה דרמה-דרמה – אנחנו ממש בדרמה של הדקה ה-90, ובכל זאת חושבים שזה אירוע חשוב, ולכן מנהלת הוועדה הצליחה לדחוף את זה אפילו לוועדת ההסכמות והסכימו להביא את זה לדיון.
דוד צור: בסך הכול אישרנו פה כבר בעבר בוועדת הפנים את הרחבת הפיילוט ללא מעט מקומות.
דוד צור: תפיסת העולם הזאת, אני מודה מראש, אישית תמיד אותי מאוד משכה, כי אני חושב שיש פה איגום משאבים חשוב ויש פה גם עשייה שמקרבת את השיטור לציבור וגם מרחיבה מעגלי שיטור, שזה דבר חשוב.
דוד צור: מאידך, אני רוצה לייצג את מי שלא פה, כי הם עוד בקמפיינים.
דוד צור: היו לא מעט התנגדויות בעיקר מאלה שחששו מהזווית של הפרטת שירותים וביזור של סמכויות שניתנות במשורה לעובדי מדינה, משטרה.
דוד צור: כעיקרון זו תפיסת עולם שאפשר מאוד להסכים אתה, שמשטרה חזקה צריכה להיות עצמאית לגמרי, לתת את כלל שירותי המשטרה הנדרשים ולא לבזר את שירותיה לגורמים פחות מבוקרים, פחות מקצועיים ועוד כהנה וכהנה, אם כי השיטור המשולב, הנושא של השיטור העירוני, פחות נופל לעניין הזה.
דוד צור: מצאתי לנכון לייצג את מי שלא נמצא באגף השמאלי כדי להגיד את דבריהם.
דוד צור: ניתן את הבמה למשרד לביטחון פנים.
דוד צור: תציגו אתם למה אתם כל-כך רוצים להרחיב עכשיו גם לירושלים.
יואל הדר: דבר ראשון, אני רוצה להודות לוועדה, שאפילו כשהוועדה כבר נמצאת על ארגזים, כפי שאנחנו רואים פה - - -
לאה קריכלי: זה של ועדת הבחירות, זה לא אנחנו.
יואל הדר: כך לפחות זה מצטייר.
דוד צור: אנחנו באים, הולכים, הוועדה תמיד תישאר.
יואל הדר: אנחנו גם רוצים להודות ל"כל" חברי הכנסת שהגיעו לדיון החשוב היום בוועדה.
יואל הדר: כפי שאדוני ציין אנחנו נמצאים בפיילוט, גם בעניין של הפיילוט מבחינתנו לא היינו צריכים להיות פה היום, אלא לפני כשנתיים.
יואל הדר: היו בחירות לפני כשנתיים, וכשרצינו להביא את הפיילוט אז, כשחשבנו שהוא כבר בשל להפוך להוראת קבע, הוועדה התכנסה מחדש, והחליטה הוועדה דאז שמאחר שהיא לא מכירה את העניין מספיק היא תאריך את זה.
עידו בן-יצחק: רציתם ארבע שנים, לא הצעתם קבע.
יואל הדר: בסוף.
יואל הדר: בהתחלה רצינו פיילוט, אחרי זה - - -
עידו בן-יצחק: לוועדה הגיעה הצעה להארכה.
יואל הדר: רצינו קבע, הורידו אותנו לארבע שנים ואחרי זה הוועדה ירדה לשנתיים.
יואל הדר: אני מקווה שלא נידרש אחרי הבחירות, לכן אני אומר היום שלא נידרש עוד פעם להארכה של שנתיים, כדי שלא תגיע ועדה חדשה שתגיד שהיא לא מכירה את הנושא הזה, כי אנחנו כבר נמצאים בבשלות הרבה יותר גדולה ממה שהיינו אז מבחינת כמות הערים וגם מבחינת הפעילות וההצלחה של התוכנית, כפי שיציגו את זה חברי לאחר מכן.
יואל הדר: בכל מקרה, יש לנו עד ה-31 ביולי כדי להאריך גם את ההצעה הזאת, ואני מאוד מקווה שתהיה לנו האפשרות להפוך את זה להוראת קבע או להאריך בעקבות התוצאות.
יואל הדר: אנחנו מודעים לזה שאנחנו צריכים לטפל גם בעניין הזה.
יואל הדר: הצורך של ירושלים לא עלה עתה, אלא לפני מספר חודשים רב, לפני שהתחילו לדון בעניין של הבחירות, גם בעקבות כמה אירועים שהיו בירושלים, שהתחילו כבר באירועי הקיץ, כשעלה הצורך לטפל, לא רק מבחינת הטיפול באלימות, שזה התפקיד של השיטור העירוני, אלא על מנת לפנות חלק ניכר מהשוטרים שמטפלים היום בנושא הזה של האלימות, שיוכלו לעסוק גם בדברים אחרים שמאוד נדרשים בירושלים.
יואל הדר: לצורך כך אפילו נדרשנו להחלטת ממשלה מיוחדת לעניין של ירושלים, מפני שכאשר קבענו תבחינים לערי כרך ירושלים אחרי תל-אביב, שהיא הראשונה, היא לא היתה בסדר עדיפות ראשון והיינו צריכים להקדים אותה באחת על מנת ליתן עדיפות לירושלים, כדי שאפשר יהיה להכניס את התוכנית לירושלים בהקדם האפשרי.
יואל הדר: ולכן ביקשנו עכשיו לדון בזה מפני שהמטרה שלנו לקדם את זה כמה שיותר מהר ולא רצינו עיכובים נוספים אחרי הבחירות, כי תאמינו לי שאין שום קשר בין הבחירות לבין האירוע הזה, מפני שמדובר בצורך לפנות שוטרים לתפקידים אחרים שנדרשים בעיקר בנושא של ירושלים.
יואל הדר: זאת הסיבה שביקשנו להקדים את זה, ואני מודה לכל האנשים פה, ליושב-ראש שהסכים להתפנות ולמנהלת הוועדה שדחפו לעניין הזה, וכל שאר האנשים שהיו מעורבים בזה, למשל היועץ המשפטי, כי יש חשיבות בשיטור העירוני כדי לטפל בשאר הדברים שהתושבים ואזרחי המדינה זקוקים להם בעת הזאת.
יואל הדר: הבחירות לא משנות דבר.
יואל הדר: המדינה ממשיכה להתקיים, אף-על-פי שיש בחירות וגם אחרי הבחירות.
יואל הדר: לכן יש חשיבות להמשיך ולקדם את הדברים שנדרשים לצורך המשך תפקוד רציף של המדינה.
יואל הדר: לאחר דברי הפתיחה האלה, אנחנו בסך הכול מבקשים להוסיף את ירושלים לתוספת, ונידרש אחר כך להאריך את זה, כדי שאפשר יהיה לקיים את החוק הזה כמו שצריך לגבי כל הערים.
יואל הדר: זה המודעות שלנו וזה התפקיד שלנו לאחר מכן.
יואל הדר: נעביר ליפרח.
דוד צור: יפרח , האם אפשר לתת סקירה לגבי הפרויקט בכלל, לגבי התוצאות שלו עד עכשיו?
דוד צור: מה המסקנות ומכאן מה הלקחים לגבי ירושלים ואיך זה ייראה בירושלים?
יפרח דוכובני: אני אביא סקירה קצרה של מה שקורה עד היום.
יפרח דוכובני: המערך פועל – כשאני אומר "פועל" זה שהוא עובד באופן מבצעי – ב-30 ערים שנכנסו בארבע פעימות החל מ-2011 ועד 2014.
יפרח דוכובני: בקנה כבר בעוד חודשיים-שלושה אנחנו עומדים להיות עם עוד עשר רשויות.
יפרח דוכובני: זו אותה פעימה שהוכנסה ואושרה ב-2014, שהן יהפכו להיות מבצעיות.
יפרח דוכובני: הן היום בסיום ההליכים של ההכנות לקראת פעילותן, כך שאנחנו רוצים בחודש מאי-יוני לעמוד על 40 יחידות פעילות מבצעיות שנותנות תשובות בתחום של השיטור העירוני.
יפרח דוכובני: בסך הכול סוף ההליך המתוקצב עד עכשיו מתוכנן ל-2016, שאז נעמוד בין 63 ל-65 ערים שתהיינה בתוכנית.
דוד צור: איך עובד התקצוב?
דוד צור: מה המצ'ינג, אם יש בכלל?
יפרח דוכובני: איתן יסביר.
איתן גולדפלם: זה תקצוב.
איתן גולדפלם: אין מצ'ינג.
איתן גולדפלם: אני ראש חטיבת תקציבים במשרד לביטחון פנים.
איתן גולדפלם: התקצוב הממשלתי הוא של השוטרים, הפקחים והציוד והאמצעים שלהם על ידי הרשות המקומית, וזה בעצם המצ'ינג.
איתן גולדפלם: אין העברת תקציבים בין הממשלה לבין הרשות המקומית.
דוד צור: ניידת שיטור אחת למשל, אם מחלקים את ההוצאה זה 50-50?
יפרח דוכובני: המצ'ינג עד 2013 היה ממש אחד על אחד.
יפרח דוכובני: החלטת הממשלה שבאה ב-2013 נתנה אפשרות לבחון את הדברים גם בהיבט הכלכלי, קרי, ערים שהן חלשות בהיבט הכלכלי, לעשות את המצ'ינג של שניים על אחד.
יפרח דוכובני: קרי, במקומות שהרשות חלשה זה שני שוטרים מול פקח, ורשויות שהן חזקות ההקצאה היא הפוכה.
דוד צור: האם התקציב הוא אקסוגני?
דוד צור: האם האוצר נותן לפרויקט או שזה מתוך כלל התקציב?
איתן גולדפלם: האוצר תקצב תקציב חיצוני למשרד לביטחון פנים לצורך זה.
דוד צור: ירושלים עכשיו במובן הזה היא גם מקבלת - - -
איתן גולדפלם: על ירושלים יש לנו הסכמות עם משרד האוצר שב-2015 במסגרת תקציב המשכי נתחיל להפעיל את זה בירושלים, ובמסגרת דיוני התקציב של 2015-2016 - - -
דוד צור: כמה זה עולה פרויקט השיטור העירוני בירושלים?
איתן גולדפלם: העלויות החד-פעמיות הן כ-5.5 מיליון שקלים והעלויות השוטפות השנתיות בעיקרן זה השכר של השוטרים, זה כ-11 מיליון שקל.
דוד צור: יפרח, לגבי תוצאות.
דוד צור: האם זה הוריד בפשיעה?
יפרח דוכובני: אני אתן לחברי במשטרה, לניר ולעינת, להציג את התפוקות, אני רוצה קצת להציג את הנושא המחקרי, שהוא הנושא היותר חשוב, וזה התוצאות.
יפרח דוכובני: בינואר נערך סקר שעוד לא פרסמנו, כי הוא עוד מעובד.
יפרח דוכובני: אנחנו בטרום הפרסום הפורמלי של הסקר, אבל כבר עולה מסקר תושבים שנעשה על-ידי חברה חיצונית, שסקרה 511 אנשים שמהווים מדגם מייצג בכל אותן ערים שהפיילוט עובד בהן – שמנו את הדגש כמובן באותן ערים שהפיילוט עובד בהן משנה ויותר – ביישובים שבהם התקיים הפיילוט יש ממש עלייה בתחושת הביטחון.
יפרח דוכובני: לקחנו 12 ערים שפועלות מ-2011, כדי שיהיה לנו בסיס השוואתי.
יפרח דוכובני: ב-2011 לדוגמה, באותן 12 ערים, דיברנו על 46% אנשים שדיברו על תחושת ביטחון טובה או טובה מאוד.
יפרח דוכובני: ב-2014 באותן ערים כבר 68.3% מדברים על תחושת ביטחון.
יפרח דוכובני: אנחנו גם משליכים את זה לפעילות של השיטור העירוני.
יפרח דוכובני: גם מצאנו שככל שהתפקוד של השיטור העירוני נתפס כפעילות טובה בעיני התושבים כך רמת האלימות נתפסת כנמוכה.
יפרח דוכובני: זה עולה מהסקר בצורה מובהקת.
יפרח דוכובני: עוד דבר שמצאנו הוא, שככל שתפקוד השיטור העירוני נתפס כטוב תחושת הביטחון עולה.
יפרח דוכובני: זאת אומרת, זה מקביל אחד לשני.
יפרח דוכובני: המודעות לתוכנית בקרב האוכלוסייה, גם היא נבדקה, ומצאנו שהיא גדלה.
יפרח דוכובני: עלתה מ-39.7% מהציבור ב-2013 שמכיר את התוכנית הזאת ל-53.2% ב-2014.
יפרח דוכובני: גם היום אנחנו עושים פעולות לשיווק ככל שניתן במסגרת מגבלות תקציביות.
יפרח דוכובני: עשינו סקר נוסף.
יפרח דוכובני: עשינו סקר שקראנו לו "סקר אנשי מפתח".
יפרח דוכובני: נשאלו בעלי העניין ברשות, קרי, ראש העיר, מנהלי אגפים, מנכ"לים בעירייה, לצד אנשי משטרה ברמות ודרגות שונות ואנשים שעומדים על יד, לוויינים, כמו מנהלי מתנ"סים או אנשים שיש להם עניין בפעילות השיטור.
יפרח דוכובני: אני יכול להגיד בשורה התחתונה שמידת שביעות הרצון היא מ-85% ומעלה, היא מידת שביעות רצון טובה או טובה מאוד.
יפרח דוכובני: אנחנו עוד מנתחים את הסקר, אנחנו מציגים אותו לכל רשות ורשות, אבל במדד התוצאות, ואני חושב שזה מייצג את מדד התוצאות, אנחנו בכיוון הנכון.
יפרח דוכובני: לגבי תפוקות אני מציע שניר או עינת יציגו את התפוקות במילים מספר.
ניר מזור: בוקר טוב, אני ראש חוליית שיטור עירוני, אני שייך לאגף המבצעים במחלקת השיטור הקהילתי במטה הארצי, ואני הגורם המרכז בצד של המשטרה את כל תהליך ההקמה, ליווי היחידות הקיימות.
ניר מזור: אני אציג טיפה את הנתונים העסקיים של מערכי האכיפה העירוניים בארץ, למרות שאולי קצת קשה לקלוט בעל-פה, ואחרי זה אני אתן קצת נתונים ערכיים, כי אני מסתובב רוב הזמן בין מפקדי תחנות ובין ראשי רשויות, אנשים ששייכים לגורם המוניציפלי, שאני מדבר אתם ושומע אותם, ואני רוצה כל הזמן לבחון את עצמנו עם כל הסיפור הזה, מה הערך המוסף שלו, מה הדבר הנוסף שאנחנו נותנים לעיריות הקיימות ולמשטרה, על מנת לחזק את היכולת שלנו לשפר את השירות לאזרח.
ניר מזור: אני אתחיל מנתונים כלליים.
ניר מזור: סיכמנו את שנת 2014.
ניר מזור: אני אחלק את זה באופן גס לנתוני עשייה מול פעילות תגובה, זאת אומרת, שאזרחים קוראים לנו, ואחר-כך אני אדבר על פעילות יזומה.
ניר מזור: אחד התפקידים העיקריים שאנחנו מייעדים ליחידות האלה זה לא רק להגיב, אלא לאתר את הבעיות ולפעול בצורה חכמה, בצורה ממוקדת, בצורה מניעתית, להיות במקום הנכון ובזמן הנכון.
ניר מזור: אני אתחיל בחלק התגובתי.
ניר מזור: בשנת 2014 היחידות שלנו טיפלו ביותר מ-126,000 אירועי מוקד 100.
ניר מזור: זאת אומרת, אירועים שהתקבלו למוקד המשטרתי.
ניר מזור: בנוסף, עוד 62,000 אירועים שהתקבלו למוקד 106.
ניר מזור: אנחנו רואים עלייה מאוד-מאוד משמעותית בפנייה לשירותי 106.
ניר מזור: זה אומר כנראה שהאזרחים הבינו שה-106 יכול לתת סעד ומענה מהיר וטוב ויעיל לכל העניינים שנוגעים לאיכות החיים, ואני מזכיר שבנוסף למניעת אלימות זה אולי הייעוד הגדול ביותר של המערכים האלה, לתת איזה פתרון ואיזה מענה לעבירות שאולי עד לא מזמן המשטרה התקשתה בסדר העדיפויות - - -
דוד צור: למשל הקמות רעש.
ניר מזור: הרבה מאוד הקמות רעש, הרבה מאוד נושאי ניקיון.
יפרח דוכובני: במיוחד.
דוד צור: זה הוריד נתח גדול מפעילות הסיור בעניין הזה?
יפרח דוכובני: ממש-ממש כן.
ניר מזור: לא רק שזה הוריד נתח גדול היום אנחנו יודעים למפות נקודות חמות בישיבות שאנחנו עושים עם הרשות.
ניר מזור: אנחנו יודעים לאתר את המקומות האלה, אנחנו יודעים להציב כוח קטן או גדול, על-פי הדרישה מראש.
ניר מזור: בשנה האחרונה יש ירידה בסדר גודל של הפניות בנושאים האלה, זה אומר שאנחנו עובדים ברמה המניעתית בצורה טובה.
ניר מזור: זה 106.
ניר מזור: זה לא רק רעש.
ניר מזור: זה רעש, זה ניקיון.
ניר מזור: זה סוג עבירות שאף אחד לא התעסק אתן והיום אנחנו יודעים לתת מענה.
ניר מזור: אני בקשר רצוף עם המשרד להגנת הסביבה, שהוא בעצמו נכנס לבעיה, כי כמות הדוחות שהמשטרה מייצרת למשרד היא הרבה יותר גדולה ממה שהם ידעו לטפל בה בעבר, והיום הם נערכים בעצמם כדי לראות איך מוסיפים תובעים ואיך מוסיפים אנשים למשרד להגנת הסביבה, כדי לטפל בכל כמויות החומר שהמשטרה, שהתחילה להתעסק בזה, מזרימה לכיוון שלהם.
ניר מזור: דרך אגב, גם המשרד תמיד מציין שנעשתה תפנית בכל מה שנוגע לאכיפת חוקי איכות החיים על-ידי שוטרים ופקחים.
ניר מזור: אני תמיד שמח לשמוע את זה.
ניר מזור: בנוסף - - -
דוד צור: האם יש פה נציג האוצר?
לאה קריכלי: אם אתה רוצה, אנחנו נקרא לו.
דוד צור: רציתי לדעת כמה כסף נכנס, כי יש פה המון דוחות.
ניר מזור: הכסף קודם כול מתחלק בין הכסף שהולך למדינה - - -
יואל הדר: יש גם הרשות המקומית - - -
ניר מזור: אני לא אמור לדבר על כסף, אבל הכסף שהמערך מייצר לכאורה, למעשה הולך לשני מקומות – האחד, למדינה, דרך דוחות המשרד להגנת הסביבה, והשני, דרך דוחות התנועה שהולכים לרשויות המקומיות.
דוד צור: השאלה אם זה מחזיר את עצמו.
דוד צור: זה מה שאני רוצה לדעת.
ניר מזור: זה מאוד תלוי ביכולת של הרשות לאכוף.
ניר מזור: יש רשויות שהן חזקות מאוד בנושא אכיפה.
ניר מזור: למשל ברמת גן הם מעידים על זה, קודם כול שכמות ההוצאות על ונדליזם ועל הוצאות שהם שמו לכל מיני תיקונים של דברים הצטמצמה לשליש ממה שהיה טרום הקמת היחידה.
ניר מזור: זה משמעותי.
ניר מזור: מעבר לזה, ברמת גן למשל הם אוכפים בצורה מאוד-מאוד יעילה את כל נושא הרעש והניקיון, וזה מזרים די הרבה כספים לקופת העירייה והם אומרים שזה מכסה כמעט לגמרי את היחידה.
ניר מזור: אני כמובן לא ערב לנתון הזה.
ניר מזור: שיבוא מישהו מהעירייה ויגיד אם זה נכון.
ניר מזור: זה מה שהם הציגו לנו.
דוד צור: האם השלטון המקומי לא נמצא פה?
איציק נידם: עירייה.
איציק נידם: עיריית ירושלים.
ניר מזור: אני יודע להגיד עוד נתון - - -
דוד צור: כמה ניידות בסך הכול יש בארץ?
ניר מזור: כמה כלי רכב?
דוד צור: כן, כמה ניידות?
ניר מזור: יש היום קרוב ל-200 ניידות משטרתיות ובמקביל בערך 200 ניידות עירוניות.
יפרח דוכובני: יש 400 כלי רכב בסך הכול.
עינת גיל-צובארי: קטנועים.
יפרח דוכובני: כולל דו-גלגלי.
יפרח דוכובני: היום במשטרה זה תלת גלגלי.
דוד צור: כשאתה אומר "נקודות חמות", זה אומר אירועים מתוכננים שבהם אתם רוצים להוריד את כמות האירועים שמגיעים משם, כי אתם מאתרים ששם מוקד בעייתי.
יפרח דוכובני: לא רק בנקודות החמות, גם בתופעות.
יפרח דוכובני: זה ארגז כלים אצל ראש עיר, כאשר מצביע ראש עיר או האנשים שלו מצביעים ליחידה על תופעה שהם מבקשים שיטפלו בה, זה יכול להיות גניבות חול, זה יכול להיות פינוי מדרכות.
יפרח דוכובני: קח את בני-ברק לדוגמה, פינוי המדרכות בבני-ברק היה פרויקט שאף אחד לא התעסק אתו, והיום בבני-ברק, ברחוב רבי עקיבא, הולכים אנשים ברגל, הם לא צריכים לרדת עם עגלות לאמצע הכביש.
יפרח דוכובני: הם מתלבשים על תופעה ויכולים לחסל אותה, והיא לא תחזור שוב.
יפרח דוכובני: זה היתרון.
ניר מזור: למעשה יפרח קצת דיבר על החלק השני שרציתי לדבר.
יפרח דוכובני: גנבתי, אני מתנצל.
ניר מזור: אני לא אחזור כמובן.
ניר מזור: אחד הדברים שבאמת אנחנו חושבים שהיחידות האלה יודעות לעשות יותר טוב מכל גוף אחר זה לעשות תיאום בין האינטרסים של העירייה לאינטרסים של המשטרה ולצאת לטפל בתופעות שבסופו של דבר מטרידות את האזרח.
ניר מזור: מעבר לרעש ולניקיון – יפרח ציין כאן שתי תופעות שטופלו בצורה מאוד-מאוד יפה – המנגנונים שמלווים את החוק והחלטת הממשלה מחייבים את המשטרה לדבר עם העירייה על התופעות שאנחנו רוצים לטפל בהן.
ניר מזור: היום אנחנו יודעים להצביע על תופעות מקסימות, מעבר לתופעות שהוא ציין פה.
ניר מזור: לצורך הדוגמה בלבד, באשקלון למשל הצליחו בארבעה החודשים האחרונים לחסל לחלוטין חמש חוות פירטיות.
ניר מזור: היתה תופעה של סוסים שמסתובבים ברחובות ומסכנים אזרחים, בדיעבד לנו כמשטרה הסתבר שהחוות האלה היו שייכות למשפחות פשע, כך שהרווחנו פעמיים.
ניר מזור: אם אני לוקח את הצד של הציבור בעניין, הציבור באמת הצליח, בתופעה שהפריעה לו, של סוסים משוטטים בעיר אשקלון, שהיא תיעלם.
ניר מזור: דוגמה קטנה מהמגזר הערבי.
ניר מזור: בבאקה אל גרביה הקמנו יחידה לפני כשנה, ובאקה אל גרביה בנויה בצורה כזאת שיש לה רחוב ראשי ומרכזי, שהוא למעשה עורק החיים המרכזי בעיר, והצליחו להבין שלאורך כל הרחוב המרכזי הזה עומדים עשרות, אולי מאות רכבים ששמו שם עם מודעות למכירה, ולמעשה כל תושבי העיר הזאת, כשרוצים לגשת ולקבל שירותים שכל אזרח רוצה, סופר או כל דבר, לא יכולים לחנות בסמוך.
ניר מזור: החליטו שזה מה שמעניין את התושבים בעיר באקה אל גרביה.
ניר מזור: פינו שם מאות רכבים מהציר הראשי, היום הציר פנוי, אזרח שרוצה לבוא ולהסתפר או לקנות במכולת יכול לעשות את זה בחופשיות וזה בסדר גמור.
ניר מזור: יש פה עוד הרבה תופעות שהבאתי כדי לספר, אני לא חושב שזה נכון.
דוד צור: אל תיכנס לרזולוציה הזאת, אבל זה יפה לשמוע.
דוד צור: אני שואל עכשיו עוד משהו שהוא שייך ולא שייך.
דוד צור: בהמשך לעניין הזה – והיה לנו דיון או שניים בנושא, אני יודע שיש התנגדויות של חרדים לעניין, אבל זה לא רלוונטי – למה לא מתקדמים בנושא של איחוד המוקדים?
דוד צור: למשל 106, 100, מד"א?
דוד צור: למה לא מתקדמים עם הנושא הזה?
דוד צור: אני יודע שנעשתה עבודה גדולה בעניין במשטרה ובמשרד.
יואל הדר: התחלנו בנושא הזה, אבל היה אירוע משטרתי מצער שגרם לכך שיש איזה עיכוב מסוים.
יואל הדר: היו אירועים מסוימים במשטרה שמנעו את המשך הקידום של זה.
יואל הדר: מחסור בכוח-אדם מסוים.
דוד צור: זה אף פעם לא פרסונלי.
דוד צור: הידע נשמר.
דוד צור: יש חוק שימור הידע גם אם אין חוק שימור הניצב.
יואל הדר: יש בעיה, צריך אנשים.
יואל הדר: זה נושא חשוב מספיק - - -
דוד צור: אתם אומרים שתבואו עם - - -
יואל הדר: יש בעיה בנושא של המטרידים שאנחנו צריכים לטפל.
יואל הדר: יש הרבה נושאים.
דוד צור: דווקא בגלל זה.
יואל הדר: בנושא הזה יש עיכוב מסוים.
דוד צור: מה מתוכנן בירושלים?
דוד צור: מה הולך להיות הפרויקט בירושלים?
דוד צור: בואו נשמע.
יפרח דוכובני: אולי נשמע את ירושלים בעצמה.
יפרח דוכובני: ישבנו עם ירושלים ועשינו מספר מפגשים.
נחמן שי: אני ראש ענף שיטור וקהילה במחוז ירושלים, וקיבלתי את המשימה להוביל את השיטור העירוני בעיר.
נחמן שי: אנחנו מתכוונים להפעיל את היחידה הזאת עם שלוש שלוחות בעיר.
נחמן שי: כרגע, בשלב הראשון, אנחנו מתמקדים במערב העיר.
נחמן שי: אנחנו מחלקים את השלוחות בצורה גסה לצפון העיר, למרכז העיר ולדרום העיר.
נחמן שי: כרגע אנחנו בחלק המערבי.
דוד צור: האם זה כפוף למרחב?
נחמן שי: הוא יהיה כפוף למחוז, לצורך העניין מפקד המחוז.
נחמן שי: לי יש חור בעניין הזה.
נחמן שי: יהיו שלושה מפקדי שלוחות.
נחמן שי: הם יישבו במקום אחוד ביחד עם עיריית ירושלים.
נחמן שי: עדיין לא איתרנו מקום, ומשם הם יצאו למשימות שאנחנו נגדיר להם, לפי שעון פעילות שנראה שנדרשת בעיר ירושלים ולפי העניין של ראש העיר.
דוד צור: כמה ניידות יש?
ניר מזור: חמש משטרתיות, חמש עירוניות, עשרה קטנועים משטרתיים ועשרה קטנועים עירוניים.
ניר מזור: 20 קטנועים ועשר ניידות.
נחמן שי: בסך הכול 100 איש.
נחמן שי: 50 שוטרים - - -
דוד צור: כמה משמרות?
נחמן שי: לא יהיו משמרות, זה שעון של העיר - - -
יפרח דוכובני: זה שעון חיים.
יפרח דוכובני: העבודה בשיטור העירוני מוכוונת לשעון חיים.
דוד צור: בדרך כלל קבעו לשתי משמרות, ויותר משמרות יום, אלא אם כן זה שווייץ וצריך - - -
קריאה: סופי שבוע - - -
יפרח דוכובני: השעות המתות מבחינת העבירות האלה - - -
נחמן שי: בעיקר בירושלים סופי שבוע, חמישי ומוצאי-שבת יהיו מן הסתם אטרקטיביים, בשאר השבוע זה בעיקר יתמקד - - -
דוד צור: מתי זה הולך לקרות מבחינת לוחות-זמנים?
דוד צור: האם השוטרים מוכנים, הפקחים, הניידות?
נחמן שי: אנחנו בשלב ההקמה.
נחמן שי: אנחנו מקווים שבתוך פחות משנה זה יצא לדרך בפועל.
איציק נידם: זו מערכת תוספתית, הכול גיוס מחדש, גם של פקחים וגם של שוטרים, כך שזמן ההכשרה ייקח זמן.
יפרח דוכובני: במיוחד הכשרות שוטרים.
יפרח דוכובני: אנחנו מעריכים שזה ייקח בין 10 חודשים לשנה.
יפרח דוכובני: זה לא יהיה חכם לעשות כמו במקומות שנתקלנו בבעיות גדולות יותר, במקומות שרצנו והקמנו, ואז לקחו אנשים מהסיור - - -
דוד צור: לא אמור להיות איזה תמהיל של אנשים קיימים עם אנשים חדשים שמגייסים?
יפרח דוכובני: התמהיל הפורמלי מדבר על 25% אנשים מנוסים ועוד 75% חדשים.
יפרח דוכובני: בפועל, המצאי בשטח שזה נוטה יותר ל-50%-40% ותיקים מול 50% מגויסים.
יפרח דוכובני: זה התמהיל הנכון מבצעית.
יפרח דוכובני: אנחנו גם לא פותחים יחידות עם פחות מ-70% כוח שעומד מוכן.
יפרח דוכובני: אנחנו לא רוצים לפתוח בהדרגה, כי אז הפעילות שלהם לא תניב תוצאות.
יפרח דוכובני: בירושלים במיוחד לא פשוט לנו שם למשטרה.
יפרח דוכובני: המשטרה קצת מתקשה בגיוס אנשים לירושלים וזה לא יהיה חכם לרוקן את הסיור ולשים אותו כמו שעשו בחלק מהמקומות שבהם נתקלנו בבעיות.
יפרח דוכובני: לכן צריך קצת לקחת אוויר, אבל התהליך יתחיל מאישור הוועדה ופרסום התקנים – יתחיל הליך של גיוס השוטרים.
יפרח דוכובני: במקביל, אנחנו מתאמים בין לו"ז העירייה לבין לו"ז המשטרה שנגיע לשורה התחתונה ביחד.
דוד צור: ירושלים.
ניר מזור: אם אפשר להוסיף עוד דבר קטן, ברשותך.
ניר מזור: אני חושב שבירושלים המערך הזה מקבל משנה תוקף.
ניר מזור: לדעתי זה היה צריך להיות מזמן.
ניר מזור: כמו שאתה ודאי מכיר אנחנו מתעסקים ביום-יום בעיקר בפח"ע, בהר הבית, בסד"צ, בחרדים, והשוטרים לא מגיעים לנושאים האלה.
ניר מזור: הם בנישה מאוד-מאוד פינתית לצערי, וכשהיחידה הזאת תקום, אני מאמין שנרגיש שינוי משמעותי בעניין הזה, זה יוריד גם את הנפח של העיסוק של ניידות הסיור בדברים שיותר חשוב להם כרגע.
דוד צור: עירייה.
איציק נידם: קודם כול, במהלך החודשים האחרונים קיימנו מספר מפגשים גם בערים אחרות, למדנו איך הפעילות, איך נוהלי העבודה, איך להקים - - -
דוד צור: מה תפקידך?
איציק נידם: אני ראש מינהל תפעול ונמצא אתי אילן ששון מהפיקוח העירוני.
איציק נידם: הכוונה שלנו להקים את היחידה בהתאם למודל של המשרד לביטחון פנים – עבירות איכות חיים בלבד, עם פיקוח עירוני, כלומר, עם פקחים עירוניים, הקונטקסט יהיה אכיפה ולא ביטחון.
איציק נידם: אנחנו רוצים באמת לתת את הדגש בעיקר לנושא האכיפה.
איציק נידם: אין ספק שהשילוב הזה של שוטר עם פקח הוא הרכב מנצח.
איציק נידם: זה ערך תוספתי אדיר לעיר, גם בהיבטי איכות חיים וגם בתחושת ביטחון.
דוד צור: הנושא של עבירות תנועה.
דוד צור: איזה מעבירות התנועה אפשר ובכלל להוריד אותן - - -
ניר מזור: אנחנו מכווינים את היחידות שלנו לטפל בעבירות תנועה שהמאפיינים שלהן זה עבירות בריונות, עבירות שפוגעות במשתמשי הדרך האחרים.
ניר מזור: בגלל זה גם ברמה הארצית כיחידה משטרתית אנחנו מוחרגים מכלל היעדים של האת"ן, שהם הולכים על קטגוריה מאוד-מאוד מסוימת של עבירות.
ניר מזור: אנחנו מוחרגים ברמה הארצית כדי לטפל באותן עבירות שמוגדרות עבירות איכות חיים.
ניר מזור: אם אתם רוצים דוגמאות, אז עבירות כמו קיפוח זכות למשל – שיירת רכבים שרוצה לפנות שמאלה, ויש אחד שחושב שהזמן שלו יותר יקר משל כולם ובא ונעמד ראשון או עבירה מסוג חניה על מדרכה או חניה בחניית נכה.
דוד צור: דבל פרקינג.
ניר מזור: טריפל פרקינג, חניה באמצע כיכר.
ניר מזור: כל העבירות שפוגעות במשתמשי הדרך האחרים אצלנו זה בליבה של האכיפה.
דוד צור: עינת.
עינת גיל-צובארי: המשטרה הכניסה במהלך השנה האחרונה את המדידה של איכות השיטור העירוני למערכת המפנ"ה, ובכל תחנת משטרה שיש בה שיטור עירוני, מפקד התחנה נמדד ב-7% מסך כול פעילות התחנה, שזה המון, במיקוד העשייה של השיטור העירוני, כדי שהיחידות האלה לא יוסטו לפעילות אחרת.
עינת גיל-צובארי: זה באמת משאיר אותן בתוך התחום הטריטוריאלי ורק בעבירות שצריכות שוטר ולא נשאבות לפעילויות אחרות, לסיור.
דוד צור: מבחינת המבנה הארגוני הם כפופים בעצם לרמ"ס.
עינת גיל-צובארי: למפקד התחנה.
יפרח דוכובני: למפקד התחנה בכוונת מכוון, שלא יישאבו לכיוון שאנחנו לא רוצים שהם יהיו בו.
דוד צור: משרד המשפטים, האם אתם מזהים איזה בעיה?
גבי פיסמן: אנחנו נותנים את ברכתנו.
דוד צור: האם אתם בעד שהפיילוט הזה כבר יהפוך להיות - - -
גבי פיסמן: בהארכת הוראת השעה הקודמת אכן מדובר היה בפרויקט שנמצא בתחילת דרכו, הוא הופעל במספר רשויות מצומצם, היתה עדיין בעיה של הכשרות, זאת אומרת, ההכשרות לא הסתיימו בחלק מהערים, ולכן אז כן היינו בדעה שעדיין זה צריך להיות לפרק זמן מוגבל של ארבע שנים.
גבי פיסמן: עכשיו אני חושבת שאנחנו במקום אחר לגמרי, יש הוכחות בשטח, פידבקים חיוביים מכל המקומות, ואני חושבת שהפרויקט הזה הוכיח - - -
דוד צור: אם המשרד לביטחון פנים יכין את החומר לוועדה בחצי השנה הקרובה, בסופו של דבר יהיה אפשר לאשר את זה לא כהוראת שעה?
גבי פיסמן: מבחינתנו יש מקום לחשוב על זה.
יואל הדר: הטיוטה כבר הועברה למשרד המשפטים.
דוד צור: באמת לא דיברנו על ההכשרות.
דוד צור: לסיכום, תגידו לנו במילה אחרונה בעיקר בנושא של הפקחים.
דוד צור: אני פחות מוטרד מהעניין של השוטרים, כי הם עוברים הכשרה רגילה עם התאמות, אבל פה הפקחים צריכים לעשות טרנספורמציה מבחינת שימוש בסמכויות וכן הלאה.
דוד צור: זה תמיד היה החשש.
דוד צור: אני לא אומר שהוא לא עקב אכילס, כי יכול להיות שהפיילוט מוכיח אחרת, לא עקבתי אחרי זה.