GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי רגב: עכשיו אלה הנבחרים.
עודד פלר: הנבחרים מחליטים.
עודד פלר: אני אומר שההחלטה לקצץ למישהו מהזכויות הסוציאליות שהוא צבר לאורך השנים תהיה לפי סנקציה על כמה זמן עבר מאז שהוא יצא או לא יצא.
עודד פלר: מעבר לזה, נקראו כאן אין ספור סעיפים שרבים מהם כוללים אין ספור הוראות שבאמת הציבור לא יכול לעמוד בהן.
עודד פלר: זאת אומרת, כל מיני דברים כמו להביא תצהיר, ללכת להביא פסק דין של זה ולעשות כל מיני דברים, או אם הוא רוצה את הכסף מתי שהוא רוצה, לא יאוחר משבעה ימים ולא יותר משלושים ימים.
עודד פלר: כל מיני פרוצדורות שבכלל לא ברור איך יתבצעו ואיך אפשר בכלל להגיע למצב שבו בשלב שבו העובד כבר עוזב, וגברתי רוצה שהוא יעזוב, איך הוא לוקח אתו את הכסף בסופו של דבר.
תומר רוזנר: אכן יש כאן חשש.
תומר רוזנר: בעצם כל המנגנונים שנותרים כאן של כן מחזירים לו או לא מחזירים לו, הוא יכול לטעון טענות של השתהות בתום לב וכולי, וזה מה שמוצע כאן.
מירי רגב: איך אפשר לפשט את הבירוקרטיה?
עודד פלר: זה בהחלט עלול לעכב את יציאתו מהארץ.
מירי רגב: איך אפשר לפשט את זה?
מירי רגב: תציע איך אפשר לפשט את זה שהוא יצא יותר מהר.
עודד פלר: אני רואה כאן אין ספור סעיפים.
עודד פלר: לא ברור לי הדבר הזה, איך מפשטים את הדבר הזה.
עודד פלר: הכסף שלו, צריך לקבל אותו אבל יש לו אין ספור מנגנונים שהוא צריך לעמוד בהם כדי לעשות את זה.
עודד פלר: באמת, לא ברור.
עודד פלר: הוא ישתהה חודשים כדי לקבל את הכסף.
עודד פלר: אני יכול להגיד יותר מזה.
עודד פלר: משרד הפנים יודע, אמנון יודע, היינו במגעים עם משרד הפנים תקופה ארוכה, על העניין הזה של כמה זמן צריך לתת לעובדים זרים – למשל בסיעוד או בחקלאות או בבניין – שעבדו כאן
עודד פלר: כדי לעזוב את הארץ אחרי שהם סיימו לעבוד, כדי שהם יצליחו לפחות לסדר את הדברים שהם צריכים לסדר לפני שהם הולכים.
עודד פלר: ידע אמנון ובסופו של דבר קיבל החלטה להאריך את התקופה כי לאנשים נדרש זמן להתארגן.
מירי רגב: אמנון, מה הם צריכים להביא?
שושנה שטראוס: היום עובד זר שאין לו פיקדון, נותנים לו שישים ימים כשהוא מפסיק לעבוד ואסור לו לעבוד אלא הוא יכול ללכת ולסדר את כל ענייניו לפני שהוא יוצא.
שושנה שטראוס: ההחלטה של אמנון הייתה שכשיהיה הסדר פיקדון, התקופה הזאת תקוצר לשלושים ימים כי בפיקדון נותנים לו שירות כאשר חלק מהדברים, פיצויי פיטורים וכולי, כבר נמצאים כאן.
מירי רגב: אמנון, מה אתה אומר על זה?
מירי רגב: עד שהוא יביא את כל הדברים ואת כל ההסדרים?
תומר רוזנר: הוא ילך לבית משפט.
עודד פלר: גברתי, אם את רוצה פתרון, יש פתרון.
עודד פלר: תנו לו את הכסף.
מירי רגב: אחוז.
מירי רגב: תגיע לשדה ותראה את הכסף.
עודד פלר: אל תנכו לו.
עודד פלר: תנו לו את הכסף כשהוא יוצא.
אמנון בן עמי: אבל אם אומרים לו לצאת והוא לא יוצא?
עודד פלר: תמצא דרך.
עודד פלר: תעמיד אותו לדין.
מיכל תג'ר: הוא מפסיד הון עתק אם הוא לא יוצא.
קריאה: רק שילך.
מיכל תג'ר: בסדר.
מיכל תג'ר: הוא רוצה לצאת עם הכסף הזה.
מיכל תג'ר: זה תמריץ אדיר.
מיכל תג'ר: יש לכם תמריץ.
מירי רגב: אבל הוא רוצה לצאת.
מירי רגב: תנו לו את הכסף ושילך.
הילה רענן: בהנחה שהוא לא יוצא בזמן?
הילה רענן: יש פסק דין שהוא צריך לצאת ב-1 בינואר אבל הוא לא יצא.
תומר רוזנר: אבל עכשיו הוא יוצא.
תומר רוזנר: תנו לו ושילך.
הילה רענן: אף אחד לא לוקח מהכספים שהוא הפריש מהשכר שלו.
תומר רוזנר: זה כסף שלו.
הילה רענן: לא פוגעים בשכר שהוא הרוויח.
תומר רוזנר: גם קרן הפנסיה שלך היא לא שלך.
תומר רוזנר: אם לוקחים לך, זה לא לוקחים.
תומר רוזנר: באמת.
הילה רענן: אבל זאת לא קרן פנסיה.
עודד פלר: זה מאוד בעייתי.
עודד פלר: זה חלק שאפילו יכול לפגוע במטרה אותה אתם רוצים.
הילה רענן: אני חושבת שלהפך, זה מתמרץ אותם לצאת בזמן ולא להתעכב כי הם יודעים שכל יום שהם יתעכבו, מתחיל לרדת להם כסף.
תומר רוזנר: המנגנון כאן הוא מנגנון כלכלי.
מיכל תג'ר: לגבי המסתננים יצרתם כאן תמריץ שאין על עובדים זרים.
מיכל תג'ר: המדינה מתעקשת על הניכויים האלה, כי הם נכונים ביחס לעובדים זרים שעליהם היה הרבה פחות כסף.
מיכל תג'ר: לגבי חקלאות, 400 שקלים בחודש, זה לא הרבה כסף כעבור חמש שנים.
מירי רגב: העובד הזר בא במטרה לחזור לארץ מוצאו.
מירי רגב: הוא לא בא כדי להשתקע במדינת ישראל.
מיכל תג'ר: אבל את יצרת כאן עוד תמריץ.
מיכל תג'ר: יש את העשרים אחוזים.
מיכל תג'ר: יש כאן ארבעים אחוזים.
מיכל תג'ר: זה הון עתק.
מיכל תג'ר: זה תמריץ כשלעצמו.
עודד פלר: אם החליטו שהוא צריך ללכת, תסמכי גברתי על אמנון ואנשיו שאם הם החליטו שהוא צריך ללכת, הם ידאגו שהוא ילך.
יונתן יעקובוביץ': יש תשעים אלף עובדים זרים שנמצאים כאן באשר תייר ואמנון החליט שהם יצאו והממשלה החליטה שהם יצאו והם עדיין כאן.
מיכל תג'ר: אתם יצרתם תמריץ בזה שאתם מורידים כמעט ארבעים אחוזים מהשכר, 36 אחוזים.
מיכל תג'ר: זה תמריץ.
הילה רענן: את מדברת על מצב אידיאלי בו אמרו למסתננים מתי לצאת והם יצאו.
הילה רענן: אנחנו מדברים על מצב שבו נקבע להם לצורך העניין מועד יציאה והם לא יצאו.
מיכל תג'ר: אם יהיה להם שם מאה אלף שקלים, הם יצאו.
מיכל תג'ר: את יודעת כמה כסף זה 36 אחוזים בחודש?
שושנה שטראוס: הממשלה מוכנה לתקן את ההגדרה של תום התקופה לשהייה של מסתנן.
מירי רגב: מהתחלה.
שושנה שטראוס: בסעיף ההגדרות יש הגדרה של תום התקופה לשהייה בישראל של מסתנן.
שושנה שטראוס: היום כתוב "המועד שבו עליו לעזוב את ישראל כפי שנקבע בפסק דין או הודעה" ואנחנו מוכנים לומר "שלושים ימים מהמועד שבו נקבע שעליו לעזוב את ישראל".
שושנה שטראוס: זאת אומרת, הניכויים יתחילו רק אחרי שלושים ימים.
תומר רוזנר: אם אינני טועה, ההצעה המקורית שלכם היא שזה יתחיל רק אחרי שלושה חודשים.
מירי רגב: זאת אומרת, כל ההסדר הזה יתחיל שלושים ימים אחרי פסק הדין.
תומר רוזנר: לגבי ההודעה.
תומר רוזנר: שוב, על פני הדברים מבלי שנכנסנו להערות שכפי שאמרתי לא היה סיפק בידינו להכינן, ברור שהודעה צריכה להיות הודעה שהומצאה לאותו אדם כי על כנף הציפור הוא לא ישמע עליה.
הילה רענן: ואם לצורך העניין שר הפנים פרסם הודעה?
תומר רוזנר: איך הוא ידע על זה?
הילה רענן: הוא יפרסם את זה בתקשורת.
הילה רענן: אני לא חושבת שהם כל כך מנותקים מהסביבה שלהם.
מירי רגב: גם יש אנשים שמאוד מעדכנים אותם כדי שיהיו מעורים בסביבה.
מירי רגב: תאמיני לי שאני לא מעורה כמו שהם מעורים.
מירי רגב: הם יודעים הכול.
מירי רגב: הממשלה, מה אתם אומרים?
שושנה שטראוס: אפשרות אחרת היא לתקן את זה בצורה אחרת, בטבלה.
מיכל תג'ר: לעג לרש.
מיכל תג'ר: אתם עשיתם ניכויים יותר גדולים.
מיכל תג'ר: צריך לאזן את זה - - -
קריאה: זה רק לגבי ה-16 ולא לגבי ה-20.
מירי רגב: אם הוא יצא בזמן, לא ייקחו לו כסף.
מיכל תג'ר: זה לא מספיק זמן בשביל כל הבירוקרטיות שיש.
מירי רגב: ההצעה של הממשלה מקובלת.
מירי רגב: היא יפה.
מירי רגב: את כל התיקונים אתם תעשו במקביל.
מירי רגב: מי עוד רצה לדבר?
מיכה סול: איגוד המסעדות.
מירי רגב: יש לך מה להגיד על הסעיף הזה?
מיכה סול: כן.
מיכה סול: ראשית, לגבי העשרים אחוזים.
מיכה סול: חלק מהעובדים האלה מרוויחים שכר שהוא גבוה משכר מינימום.
מירי רגב: יש כאלה?
מיכה סול: ודאי.
מירי רגב: כי החבר'ה מארגוני זכויות אדם לא מכירים אותם.
מיכה סול: אני יכול להראות לך את אלה שעובדים אצלי, איך הם מקבלים שעות חג וימי חג וכולי.
מירי רגב: ואם יש פעמיים, גם שישי, גם שבת וגם ראשון בחלק מהמקומות.
מיכה סול: אם המדינה רוצה לפתור את הבעיה הזאת – כי אני מסעדן עשרים שנים ואצלי במטבחים אני לא זוכר ישראלי אחד שנולד בארץ שעבד בניקיון.
מירי רגב: מה עשיתם עד שהם הגיעו?
מירי רגב: מה עשיתם לפני שהגיעו המסתננים?
מיכה סול: אני אגיד לך.
מיכה סול: הייתה תקופה שהייתה עלייה מרוסיה והעולים החדשים עבדו עד שהם נקלטו.
מירי רגב: אתה יודע שהרוסים בחלקם ישראלים.
מירי רגב: סתם אמרתי בחלקם.
מירי רגב: הם ישראלים.
מיכה סול: אמרתי נולד בישראל ולא אמרתי אזרח ישראלי.
מיכה סול: נולד בישראל.
מיכה סול: תמיד, בכל המסעדות בעולם, המהגרים שזה עתה הגיעו עוסקים בעבודות הקשות האלה אם המדינה רוצה לפתור את הבעיה ואם היא רוצה שיהיו מסעדות במדינה הזאת ולא הכול יהיה מבוסס על פאסט פוד וכולי – ואני חושב שהקולינריה הישראלית, מתגאים בה מאוד – עד שזה מגיע לעובדים שלה ואז קוראים לנו עבריינים כאשר לא מציעים לנו דרך אחרת מאשר לא להיות עבריינים ואנחנו מאוד מעוניינים לא להיות עבריינים.
מיכה סול: יש חוק שעות עבודה ומנוחה במדינת ישראל שאינו תואם את הענף שלנו והעסקה של המקצועות הקשים האלה, לא נותנים לנו שום אפשרות כדי לעזור למדינה שלא יהיה תמריץ לעובדים כאלה להגיע.
מיכה סול: זה הפתרון האמיתי כי יש חוק כלים שלובים שכזה.
מיכה סול: אני לא מומחה, אני רק יודע מי עובד אצלי במטבחים ותמיד מגיע זה שהיגר לא מזמן בדרך זו או אחרת ובסוף עובדה שאני לא עבריין, עובדה שבאים אלי ביקורות של משרד העבודה והרווחה והן בעיקר מתעסקים במסתננים.
מיכה סול: הם לא בודקים את תנאי ההעסקה של הישראלים ולזה הם מתייחסים כמובן מאליו.
מיכה סול: הם בודקים בזכוכית מגדלת ויש אכיפה חמורה מאוד ואני אף פעם לא הגעתי לא לקנסות ולא לאזהרות כי אני מעסיק אנושי גם של העובדים האלה כי אני תלוי בהם.
מיכה סול: כל המשק שלנו, מלונאות ומסעדנות, כל עוד אין פתרון אחר, תלוי בעובדים כאלה.
מירי רגב: מזל שהיו מלונות ומסעדנות לפני שהמסתננים הגיעו, אבל טוב שאתה אומר את זה.
מיכה סול: לפני כן היו פלשתינאים.
קרן מיכאלי: אנחנו כמובן מבקשים למחוק את סעיף 1(2)א(י)2(ג).
קרן מיכאלי: יש שאלה אחת שרציתי להפנות בעניין סעיף 1יא6 בעניין כספי פיקדון שלא הוצאו מהקרן על ידי העובד הזר שהוא מסתנן, אז ניתן לעשות בהם שימוש לצרכים בריאותיים של עובדים זרים השוהים כדין בישראל.
קרן מיכאלי: אני לא מבינה מה נשאר עכשיו מסעיף 1יא6.
קרן מיכאלי: האם זה אומר שעכשיו הכספים שלוקחים ממסתננים ילכו לצרכים בריאותיים של עובדים זרים?
תומר רוזנר: זה מה שמציעה הממשלה.
קרן מיכאלי: זה מה שנשאר עכשיו מהתיקון.
שושנה שטראוס: מסתנן שיוצא באיחור ומנכים לו לפי השיעורים בטבלה.
מירי רגב: מי שיוצא באיחור.
תומר רוזנר: היא לא שאלה על זה.
שושנה שטראוס: או עובד שלא דרש את הכספים לפי הנוסח הזה, הכספים ילכו לצרכים הבריאותיים.
קריאה: זה כיסוי חובות אבודים?
קרן מיכאלי: צרכים בריאותיים של עובדים זרים השוהים כדין בארץ או של מי שאתם קוראים לו מסתנן?
קרן מיכאלי: האם אתם לוקחים כספים ממסתננים בשביל צרכים בריאותיים של עובדים עם אישור?
תומר רוזנר: את זה הממשלה מציעה.
שושנה שטראוס: זאת ההצעה של הממשלה.
קרן מיכאלי: אני רוצה לוודא.
קרן מיכאלי: סליחה שאני שואלת כמה פעמים.
מירי רגב: כתוב למסתננים.
מירי רגב: למה לעובדים זרים?
מירי רגב: הכסף ילך למסתננים.
שי סומך: אלה התאמות שצריך לעשות.
מירי רגב: ראשית, תודה.
מירי רגב: הערה טובה.
מירי רגב: הערה שאני בהחלט מקבלת.
יונתן יעקובוביץ': דווקא זה מקבע איזשהו חיוב של המדינה לטפל במסתננים.
יונתן יעקובוביץ': אני לא רואה סיבה שזה יהיה בחוק.
מירי רגב: כולם מבינים, גם בתי המשפט, שאנחנו נמצאים כאן במצב בעייתי, עד שנפתור את הבעיה הזאת.
יונתן יעקובוביץ': אל תקבע בחוק שיש לך איזשהו חיוב לטפל במסתננים.
תומר רוזנר: בבית החולים חייבים לטפל בהם.
יונתן יעקובוביץ': מטפלים בהם אבל אל תכניס בחוק שאתה כאן מחויב לטפל בהם.
יונתן יעקובוביץ': אתה מקים קרן ייעודית לזה.
מירי רגב: זה מראה שאתה אנושי, זה מראה שאתה מבין שיש כאן מצוקה, זה מראה שאתה מבין שגם אם זה זמני, אתה צריך לטפל בהם.
יונתן יעקובוביץ': אני בעד לחלוטין מה שתכניסי עכשיו לחוק אבל יהיו אנשים שידאגו לעשות מזה מה שאת לא מתכוונת שיהיה.
מירי רגב: מה שהם יעשו מזה, זאת לא בעיה שלי.
מירי רגב: בסוף יש פרשנות החוק.
מירי רגב: מי שמפרש את פרשנות החוק, זה היועץ המשפטי של הממשלה.
יונתן יעקובוביץ': גברתי, כבר יש מרפאה לטיפול בפליטים.
יונתן יעקובוביץ': הכול בסדר.
יונתן יעקובוביץ': לא להכניס לחוק.
יונתן יעקובוביץ': אין בזה שום צורך.
מירי רגב: אני מציעה לממשלה לשקול את הסעיף הזה.
מירי רגב: היועץ המשפטי של הוועדה, אני מציעה לשקול את הסעיף הזה בכלל.
מירי רגב: בכל מקרה, אין שום סיבה שהכסף של המסתננים ילך לעובדים זרים.
מירי רגב: אם הוא ילך לקרן טיפול בהיבט ריפוי, זה צריך ללכת למסתננים.
מירי רגב: שוב, אם בכלל.
קריאה: יכול להיות שי לך למינהלת של דרום תל אביב.
קריאה: מסתננים זה איזה מגזר?
קריאה: זה לא מגזר.
שי סומך: אנחנו נשקול.
מיכל תג'ר: אני חוזרת אחורה אבל לא התייחסנו – והאיש מהמסעדנות הזכיר לי את זה – לרכיבי השכר עליהם יהיו הפרשות.
מיכל תג'ר: לכל העובדים הישראלים וגם לכל העובדים הזרים, רכיבי ההפרשות הם מהשכר הקובע ולא מהשכר שהוא שעות נוספות, חג, יום מנוחה וכולי.
מיכל תג'ר: זה משנה מאוד משמעותית את שיעור הניכויים.
מיכל תג'ר: כלומר, כאן צריך לקבוע שההפרשות יהיו מהשכר הקובע.
שי סומך: זה רק הופך את ההסדר ליותר מורכב לאכיפה.
מירי רגב: כל ההסדר הזה הוא בעייתי.
מירי רגב: זה שהמסתננים כאן, זה עוד יותר בעיה ואנחנו מנסים עכשיו למצוא פתרון שיהיה משהו מידתי.
מירי רגב: זה הרע במיעוטו מה שקורה לנו כאן.
מירי רגב: לכן, אם אנחנו רוצים להיות הגונים ואנושיים, צריך לראות מה שאפשר להשוות ומה אי אפשר כי אנחנו עושים משהו במיוחד לקבוצה שנמצאת כאן לא באישור אבל כרגע יש בעיות משפטיות כאלה ואחרות.
מירי רגב: נראה איך אנחנו עושים את זה בצורה הכי נכונה שאפשר.
מירי רגב: לכן זה צריך להיות מהשכר הקובע.
מירי רגב: אני מקבלת את ההערה הזאת בדיוק כמו שאני מקבלת את ההערה הקודמת.
שי סומך: רציתי להתייחס לנושא הקודם, אם אפשר.
שי סומך: אם יש כוונה להשתמש בכספים לכיסוי עלויות של בתי חולים ממשלתיים, זה מעורר שאלה.
שי סומך: אם זאת הכוונה, היא תצטרך להיבדק אצלנו.
מירי רגב: אמרתי לכם.
מירי רגב: אני לא יודעת למה אתם אובר חכמים כאלה.
מירי רגב: אמרתי לכם ללכת עם הסעיף הזה ותתייעצו בממשלה.
מירי רגב: לאחר מכן תחזרו אלי עם תשובה.
מירי רגב: מצדי, תורידו את הסעיף הזה.
אמנון בן עמי: אנחנו נתייעץ.
מירי רגב: בכל מקרה, אמרתי, אם הסעיף הזה נשאר, זה ילך לטובת המסתננים.
מירי רגב: לא הגיוני שזה ילך לעובדים הזרים.
שי סומך: אני מסכים.
עודד פלר: מה עם חובת הדיווח?
עודד פלר: גברתי יודעת, אני מקבל כל שלושה-ארבעה חודשים מקרן הפנסיה שלי דיווח על מה יש בה.
מירי רגב: מי מדווח?
מירי רגב: למי ידווח?
מירי רגב: הוא כל שני וחמישה עובר דירה.
מירי רגב: עכשיו אני צריכה צוות מיוחד שילך למצוא לאיזה דירה הוא עבר כדי לדווח לו?
עודד פלר: צריך להיות מצב שבו הוא לפחות יכול לבקש.
עודד פלר: צריך להיות מנגנון שמסוגל לבדוק שהמעסיק הפריש לשם את הכסף.
מיכל תג'ר: קובעים את המנגנון מקוון.
מיכל תג'ר: אפשר לתת גישה, סיסמה.
מיכל תג'ר: זה לא כל כך מורכב.
מיכל תג'ר: העניין הוא לא בכתובת היום אלא זה יכול להיות וירטואלי.
מיכל תג'ר: זאת סתם היתממות.
תומר רוזנר: אפשר לקבוע שאם הוא מבקש, ייתנו לו.
מירי רגב: ממי הוא מבקש?
תומר רוזנר: לא באופן יזום.
מירי רגב: מה פתאום באופן יזום?
תומר רוזנר: אמרתי לא באופן יזום.
תומר רוזנר: בגלל שאנחנו לא יודעים היכן הוא גר, אם הוא פונה ומבקש.
תומר רוזנר: מהממונה, מזה שמנהל את הקרן.
מירי רגב: אני לא רוצה שהממשלה תבוא ותתחיל עכשיו לחפש אותם, עכשיו הוא עבר לחדרה ומחדרה הוא עבר לאילת ומאילת הוא עבר למקום אחר.
מירי רגב: עכשיו המדינה תתחיל ליצור קבוצה של פקידים שיחפשו את המסתננים, את מהגרי העבודה.
מירי רגב: אני רוצה ליצור מצב שמנהל הקרן, הכתובת שלו מן הסתם תהיה בצורה מסודרת במשרד הפנים, רשות ההגירה, תהיה כתובת ומי שיפנה אליה, יוכל לקבל.
מירי רגב: מי שלא יפנה, לא יקבל.
תומר רוזנר: תוך כדי קריאה אני רואה שיש כאן פגיעה בעסקים קטנים ובינוניים בנושא של הדיווח המקוון.
תומר רוזנר: הנושא הזה נמצא על שולחן הכנסת בוועדת הכספים, ויודעת על כך חבר הכנסת שקד ואחרים.
תומר רוזנר: כדי להגן על העסקים הקטנים ולאפשר להם את העבודה, לא מטילים עליהם חובת דיווח מקוון עד מחזור כספי מסוים.
תומר רוזנר: כאן מדברים על חובת דיווח מקוון על כל העסקים.
תומר רוזנר: קחו את זה בחשבון.
מירי רגב: תוסיפו בבקשה את חובת הדיווח למי שפונה ומבקש.
מירי רגב: זאת אומרת, יפורסם אתר וכולם יפנו, לא בעצמם אלא באמצעות אחרים.
קרן מיכאלי: שאלה אחרונה.
קרן מיכאלי: בעניין תום תקופה לשהייה בישראל לעניין מסתנן, המועד שבו עליו לעזוב את ישראל כפי שנקבע בפסק דין או בהודעה מאת שר הפנים או מנהל רשות האוכלוסין וההגירה.
קרן מיכאלי: מה קורה כשיש ערעור על ההחלטה?
שושנה שטראוס: לפי ההגדרה זה או מועד פסק דין או מועד לפי הודעה.
שושנה שטראוס: אם הוא יפנה לבית המשפט ובית המשפט ייתן לו צו - - -
קרן מיכאלי: צו, לא פסק דין.
שושנה שטראוס: הוא ימתין לפסק הדין.
קרן מיכאלי: אבל זה יהיה צו ולא פסק דין.
קרן מיכאלי: אם הוא פונה למשרד הפנים, משרד הפנים בדרך כלל נותן סירוב תוך איקס זמן לעזוב או 14 ימים.
קרן מיכאלי: אני אומרת שצריך להיות כתוב כאן שזה יהיה בצו של בית משפט או בהודעה מחודשת של משרד הפנים.
קרן מיכאלי: לא יודעת אבל שלא יהיה מצב שהוא יערער והוא לא יוכל להישאר בשביל הערעור כי אחרת יקזזו לו את הכסף.
קריאה: אם הוא קיבל צו ביניים, זה בסדר.
קרן מיכאלי: צו ביניים זה לא פסק דין.
קרן מיכאלי: כאן כתוב פסק דין.
קריאה: צו הביניים יאפשר לו להישאר.
שושנה שטראוס: בסופו של דבר הוא יקבל פסק דין.
מירי רגב: ברגע שהוא מקבל פסק דין, אם פסק הדין מחייב אותו לצאת, ברור שצריך לקחת ממנו את הכול אבל אם פסק הדין לא חייב אותו, צריך לראות איך במקרה הזה אפשר לעשות את ההתאמות.
שושנה שטראוס: מהמועד שנקבע בפסק הדין ליציאה.
מירי רגב: זה לדעתי אחד הדברים שמי שיכול לשקול את זה, זה או ראש הרשות או להקים איזשהו מנגנון של ערר או בקרה על העניין הזה.
שושנה שטראוס: יש סעיף.
מירי רגב: לתוכו אפשר להוסיף את העניין הזה.
שושנה שטראוס: יש סעיף שאומר שהוא רשאי לבקש שיחזירו לו את הניכוי או לא יחשיבו תקופה מסוימת.
תומר רוזנר: גם על זה אנחנו מסבים את תשומת לב הוועדה שאין כל מנגנון ביקורת שיפוטי.
מירי רגב: יש עליהם את הביקורת השיפוטית הכי גדולה שיכולה להיות.
מירי רגב: דווקא עליהם יש את הביקורת השיפוטית הכי קשה שיכולה להיות.
מירי רגב: את מה שקיבלתי, כתבתם.
מירי רגב: לגבי ההערה האחרונה, צריך לראות איך מכניסים את זה פנימה.
מירי רגב: יש גורמים נוספים שרצו להעיר מה שהוקרא?
הילה רענן: אני יכולה להגיד בעניין האישור על חוקיות שהמשמעות לא לכתוב שזה לא מהווה אישור ולא להכניס את המסתננים לתוך ההסדר הזה, המשמעות היא - - -
מירי רגב: לכן אנחנו כאן.
יונתן יעקובוביץ': לא אמרתי לא לכתוב.
שושנה שטראוס: אני מבקשת שהסעיף שאומר שהדיווח לא יהווה אישור לחוקיות, גם אישור שהממונה נותן על הכספים שהופקדו, גם הוא לא מהווה אישור לחוקיות השהיה.
תומר רוזנר: אתם יכולים להגיד מה שאתם רוצים אבל ברור שזה אישור.
תומר רוזנר: באמת, מספיק עם הכאילו הזה.
מירי רגב: אתם צריכים למצוא איזשהו סעיף להכניס את זה.
מירי רגב: אני מציעה לכם למצוא סעיף להכניס את זה בחקיקה.
מירי רגב: הרי זה יגיע לבג"ץ עד שבסוף תהיה פסקת התגברות.
מירי רגב: בסוף תהיה פסקת התגברות וזה ברור.
מירי רגב: בינתיים זאת רק הורדת ידיים אבל ברור מי בסוף ינצח כאן.
מירי רגב: עד שזה יגיע, אני מציעה שיהיה כתוב סעיף בפרק הזה שאומר שבמצב הרגיל, כל הדבר הזה, לא היינו באים לנהל את הדבר הזה אבל בגלל שזאת מציאות שנכפתה עלינו, היינו רוצים לראות את כולם בחוץ, אבל זה בלתי אפשרי ולכן אנחנו יוצרים איזשהו מודל זמני אמנם, זמני אבל בחקיקה, כדי לאפשר איזה שהם חיים סבירים כדי לתמרץ אותם החוצה אבל בלי לתת לזה גושפנקה שזה הדבר הנכון.
שושנה שטראוס: לכן יש את דברי ההסבר.
מירי רגב: דברי ההסבר לא מספיקים.
מירי רגב: צריך להכניס את זה לתוך החוק.
מירי רגב: זה נושא שצריך להיות בתוך החוק.
מירי רגב: תכניסו את זה לתוך החוק.
מירי רגב: דרך אגב, זה יעזור לנו גם מול בג"ץ כי זה מבהיר את העניין.
מירי רגב: נגיד שאנחנו לא רוצים אבל אין לנו ברירה.
מירי רגב: זאת המציאות.
מירי רגב: רצינו שהיא תהיה אחרת אבל כרגע המציאות היא מורכבת ולכן אנחנו מנסים לעשות הכול בצורה הכי אנושית שיכולה להיות.
מירי רגב: מצד אחד כן כמדינה לדאוג שכל אותם מסתננים ואנשים בלתי חוקיים יחזרו לארץ מוצאם, ומצד שני אנחנו צריכים לבצע את הנחיות הדרג המשפטי, את הנחיות היועץ המשפטי.
מירי רגב: לכן אנחנו מנסים לעשות את זה בצורה הכי טובה שיכולה להיות.
מירי רגב: זה הרע במיעוטו.
מירי רגב: אני כן הייתי מכניסה את זה לתוך איזה סעיף מטרה, לתוך חקיקה.
מירי רגב: אני כן הייתי מכניסה את זה פנימה.
אמנון בן עמי: גברתי היושבת ראש, ביקשת שנחשוב על כמה דברים.
מירי רגב: אני מבקשת מהממשלה, כי איך שזה נראה, אנחנו הולכים לסיים את החוק היום.
מירי רגב: כדי לא לכנס את הוועדה במיוחד רק כדי לקבל תשובות, תנו תשובות עכשיו ואנחנו נקבל או לא נקבל אבל נודיע את זה לטובת הפרוטוקול כדי שנוכל להמשיך עם זה.
אמנון בן עמי: אנחנו מבקשים שהכסף שייוותר בקרן יופנה לטובת פעילות במתקן חולות.
גלעד קרן: פעילות רווחה ובריאות.
אמנון בן עמי: פעילות רווחה ובריאות.
אמנון בן עמי: במתקן חולות.
אמנון בן עמי: דבר שני.
אמנון בן עמי: אני מבקש, לגבי הפיקדון, שזה לא יהיה מהשכר הקובע אלא משכר ברוטו.
אמנון בן עמי: זה יוצר לנו קושי תפעולי.
אמנון בן עמי: הפקחים שלי הם לא פקחי מס והם לא יודעים לעשות את החישובים האלה.
אמנון בן עמי: אני צריך שיהיה כלי עבודה לאנשים שהם יכולים לבצע אותו.
מיכל תג'ר: כל תכניות השכר בישראל עושות את זה היום.
מיכל תג'ר: כך עובדות כל ההפרשות לגבי ישראלים.
מיכל תג'ר: אין היום תוכנת שכר שלא יודעת לעשות הפרשות מהשכר הקובע.
מיכל תג'ר: כך זה עובד לגבי כל המשק בשוק העבודה.
גלעד קרן: חצי שנה מהיום שהקרן מופעלת, זה יכול לקחת גם יותר מחצי שנה.
גלעד קרן: יש לכם הרבה זמן להתארגן בעניין הזה.
אמנון בן עמי: זה לא רק עניין של להתארגן.
אמנון בן עמי: זה יוצר קושי תפעולי בעבודה.
מיכל תג'ר: להפך.
מיכל תג'ר: היום תוכנות השכר, כדי לעצב אותן כך שההפרשות יהיו גם על השעות הנוספות, גם על החגים וגם על שעות שבת, יהיה צורך לערוך שינויים משמעותיים בתוכנות האלה.
מיכל תג'ר: היום זה עובד באופן אוטומטי רק על השכר הקובע.
מיכל תג'ר: כל ההפרשות, כל שוק העבודה, כל תכניות השכר.
מיכל תג'ר: אני מזמינה אתכם לבדוק את זה.
אמנון בן עמי: בסדר.
אמנון בן עמי: אנחנו נבדוק את זה.
מירי רגב: תבדקו את זה ותנו לנו תשובה עד יום ראשון.
גלעד קרן: נשארו לנו שני סעיפים.
גלעד קרן: סעיף 4 להצעת החוק שמדבר על תיקון חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (הוראת שעה) התשע"ג-2013 שעוסק באיסור הוצאת כספים.
גלעד קרן: הסעיף האחרון הוא סעיף התחילה.
מירי רגב: נקריא.
שושנה שטראוס: 4.
שושנה שטראוס: תיקון חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (הוראת שעה) בחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (הוראת שעה), התשע"ג-2013, בסעיף 1, בסעיף 7א המובא בו, בסופו יבוא: "(ה) הוראות סעיף זה לא יחולו על כספי פיקדון שעובד זר שהוא מסתנן זכאי להם לפי סעיפים 1יא2 או 1יא4 לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991".
גלעד קרן: עכשיו אנחנו עוברים לעמוד 20, סעיף 8.
גלעד קרן: למעשה נשאר רק תחילה.
גלעד קרן: חוק עובדים זרים – תחילה, תחולה והוראות מעבר תחילתו של סעיף 1י3 לחוק עובדים זרים, כנוסחו בסעיף 4 לחוק זה, ב-1 בחודש שלאחר תום שישה חודשים מהמועד שבו הוקמה קרן או קיים חשבון בנק כאמור בסעיף 1יא(ב) או (ב1) לחוק עובדים זרים ושעליו הודיע שר האוצר, בצו.
מירי רגב: למה מתום שישה חודשים?
שושנה שטראוס: זה משום שהזמן שייקח למי שינהל את זה ולעשות את כל ההתאמות המיחשוביות והזמן שייקח לרשות כדי גם להודיע לציבור ולהתארגן כדי לקבל את ההפרשות.
שושנה שטראוס: זה אחרי שהגורמים המקצועיים דיברו והגיעו למסקנה שצריך תקופה מינימלית בה אפשר להתארגן ולהתחיל לגבות.
מירי רגב: זה המון זמן.
מירי רגב: למה חצי שנה?
מירי רגב: למה אי אפשר לעשות את זה בלוח זמנים יותר קצר?
שושנה שטראוס: אנחנו מדברים כאן על ארבעים אלף מסתננים.
שושנה שטראוס: צריך להתארגן לעשות את זה טוב וכמו שצריך.
שושנה שטראוס: לצורך כך נדרשת התקופה הזאת.
שושנה שטראוס: זה אחרי שניסינו לצמצם כמה שיותר.
מירי רגב: יש על זה הסתייגות.
גלעד קרן: כן.
גלעד קרן: הוצע שזה יהיה חודשיים במקום שישה חודשים ובכל מקרה לא יאוחר משישה חודשים מיום פרסומו.
מירי רגב: למה צריך שישה חודשי התארגנות?
אמנון בן עמי: צריך להתארגן.
אמנון בן עמי: אין לנו היום היערכות מתאימה לזה.
אמנון בן עמי: מטילים עלינו מטלות נוספות.
אמנון בן עמי: הזכרתי קודם כמה המטלות האלה הן מורכבות.
אמנון בן עמי: צריך להכשיר את העובדים, צריך להכין את העובדים, צריך להכין את המערכת.
אמנון בן עמי: הלוואי והייתי יכול לעשות את זה ממחר.
מירי רגב: אי אפשר לקצר את זה לשלושה חודשים?
אמנון בן עמי: אנחנו נעשה כמיטב יכולתנו.
אמנון בן עמי: מי כמונו רוצים לעשות את זה, אבל.
מירי רגב: שישה חודשים זה המון זמן.
יונתן יעקובוביץ': גם אם התקופה היא לא קריטית, מה שקריטי זה שעד ששר האוצר לא נותן את הצו, זה לא קורה.
יונתן יעקובוביץ': עכשיו יש בחירות ואם זה שר אוצר שיבוא אחר כך והוא לא משתף פעולה.
יונתן יעקובוביץ': גם אם נותנים שישה חודשים, להגביל את זה לא יאוחר מיום שהחוק עובר כי אם לא, תיאורטית, כל הקיום של כל החוק הזה תלוי בצו של שר האוצר.
יונתן יעקובוביץ': צריך להגביל את הזמן.
גלעד קרן: יכולים להגיד תוך שישה חודשים אבל אם אין קרן, היא לא הוקמה בששת החודשים האלה, מה עשינו?
גלעד קרן: בסדר, זה ייכנס לתוקף אבל אין קרן.
יונתן יעקובוביץ': אבל אתה מחייב את שר האוצר.
יונתן יעקובוביץ': אתה מגביל תאריך יעד ששר האוצר חייב עד אז להוציא את הצו.
יונתן יעקובוביץ': אתה אומר איקס חודשים מיום שקיים הצו ובכל מקרה לא יאוחר מאיקס חודשים מיום תחולת החוק.
אמנון בן עמי: כל הסיפור הזה גם כך הוא כל כך בעייתי וכאן ההצעה היא שנעשה את זה נורא נורא מהר, את כל הדבר המאוד מורכב הזה.
יונתן יעקובוביץ': בסדר, לא מהר, שיהיו תשעה חודשים אבל שיהיו תשעה חודשים ולא יאוחר מתשעה חודשים מיום תחולת החוק.
מירי רגב: למה תשעה חודשים מיום תחולת החוק?
מירי רגב: גם שישה חודשים ועוד שלושה חודשים.
יונתן יעקובוביץ': אני שמח לקצר, אבל אני אומר שבכל מקרה לא יצא שכל החוק הזה, קיומו תלוי בהחלטה של שר האוצר, מי שיהיה אחרי הבחירות.
איילת שקד: זאת ההסתייגות שהגשתי, שנתחום את שר האוצר שיהיה חייב תוך שישה חודשים מקסימום להגיש את התקנות.
איילת שקד: אין כאן מקסימום.
גלעד קרן: ההסתייגות שלך לא אומרת בדיוק את זה.
גלעד קרן: ההסתייגות שלך אמרה שהסעיף ייכנס לתוקף מקסימום תוך שישה חודשים אבל זה לא מחייב את השר להתקין תקנות תוך שישה חודשים.
מירי רגב: אבל אם החוק נכנס לתוקף תוך שישה חודשים, אז התקנות חייבות להיכנס לתוקף עד אז.
איילת שקד: השר יכול גם לא לתקן את התקנות.
איילת שקד: אני רוצה לשים הסתייגות שיחייבו את השר לתקן תקנות שישה חודשים מיום חקיקת החוק.
איילת שקד: מקסימום עד שישה חודשים מיום חקיקת החוק.
איילת שקד: שלא יהיה מצב שיעל גרמן שרת האוצר ולא יהיו תקנות.
מירי רגב: היא לא תהיה בכנסת.
איילת שקד: בכל מקרה, חייבים להגביל את הזמן.
מירי רגב: תומר, מה נראה לכם סביר?
תומר רוזנר: אני יודע מה יהיה עם המכרז שלהם?
תומר רוזנר: הם עושים שם מכרז.
מירי רגב: מה נראה לכם סביר?
תומר רוזנר: הממשלה לא תהיה לפני מאי.
גלעד קרן: בכל מקרה רק בעוד שישה חודשים מהיום יהיה שר אוצר.
איילת שקד: תמיד יש שר אוצר.
מירי רגב: נכון שיש מנכ"ל והיום הם לא עסוקים בתקציב.
איילת שקד: שר האוצר שיהיה ממלא מקום, הוא יכול לחתום על התקנות האלה.
גלעד קרן: ודאי.
גלעד קרן: זה בעצם ראש הממשלה.
איילת שקד: אתם רוצים לכתוב - בגלל הלחץ לגבי ראש הממשלה או מי שיחליף אותו - שמונה חודשים?
מירי רגב: נכתוב שישה חודשים.
מירי רגב: אני רציתי להוריד לשלושה.
שי סומך: אם לא תהיה הסכמה במכרז, שום דבר לא יעזור.
שי סומך: חייבים גוף שיפעיל את זה.
איילת שקד: נשאיר את זה על שישה חודשים.
איילת שקד: רק להוסיף, לא יאוחר משישה חודשים מיום קבלת החוק.
תומר רוזנר: שר האוצר ייתן את הצו לא יאוחר משישה חודשים.
שי סומך: אולי אפשר לקבל אפשרות הארכה באישור ועדה או משהו כי אם לא יהיה גוף שיזכה במכרז, כלום לא יעזור.
איילת שקד: תדאגו שיהיה.
שי סומך: זה לא אני.
שי סומך: זה משרד האוצר.
תומר רוזנר: אנחנו עושים את זה הרבה.
איילת שקד: באישור ועדת הפנים.
מירי רגב: אם כך, סיימנו את הדיונים על החוק בוועדה.
מירי רגב: חשבתי שיהיו כאן יותר חברי כנסת אבל כנראה כולם רצים לפריימריס ואף אחד לא בא.
מירי רגב: מחר לא יהיו דיונים.
מירי רגב: אין שום סיבה שנכנס את האנשים אבל אני משאירה את יום ראשון כיום פתוח.
מירי רגב: בכל מקרה, ביום שני יהיו הצבעות בשעה 10:00 עד 12:00.