GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרן גלאון: אני לא מעבירה לאף אחד, רק אומרת שזה שלבים.
קרן גלאון: קודם כל, המטרה שלנו לקבוע את הנורמה, שאנשים יידעו מה מתבקש מהם ומה נדרש, ואנחנו מתכוונים גם לנקוט באמצעים שלנו, לפרסם את הנורמה.
קרן גלאון: אגב, לגבי שריפת החמץ, התקנות הלאה לא חלות אם שורפים את זה במתקנים ייעודיים לשריפת אוכל או להכנת אוכל.
דוד אזולאי: אני חייב לשרוף את החמץ.
דוד אזולאי: מה אני עושה?
דוד אזולאי: מי אמור לתת את הפתרון?
קרן גלאון: אפילו ברמה פרטית, אם זה בכלי ייעודי לשריפת חמץ- - -
דוד אזולאי: מה זה ברמה פרטית?
דוד אזולאי: את מכירה את זה?
דוד אזולאי: ראית איך זה נראה?
דוד אזולאי: אי-אפשר לומר: בכלי פרטי באופן עצמאי.
דוד אזולאי: אם הרשות לא תתערב בעניין הזה, לא יהיה כלום.
קרן גלאון: פה התקנות לא באו לפגוע במצב הקיים היום.
קרן גלאון: כלומר כאשר היום זה מוסדר, אנחנו אומרים: הכלים שמעמידים לרשות הציבור היום, האמצעים- - -
דוד אזולאי: אבל היום זה לא מוסדר.
דוד אזולאי: זה מה שאני אומר.
דוד צור: קודם כל, אני מקבל את מה שאת אומרת ברמה העקרונית, שקודם כל חשוב שיהיו תקנות, וזה יהיה בעיני הציבור, כי אולי 90 אחוז מהעבודה נעשית על-ידי זה שהציבור יודע שיש כאן איסורים, שהוא צריך לשמור עליהם.
דוד צור: אחרי זה צריך יהיה גם לקבוע איך מקלים על הציבור לעמוד בהנחיות האלה, ולא לקבוע לו הנחיות מבלי לאפשר – חבר הכנסת אזולאי נתן דוגמה אחת של שריפת חמץ או ל"ג בעומר, או לחלופין ביערות – למשל, להטיל על קק"ל, על גופים אחרים, שאנשים מגיעים, לא לשים מכשול בפני עיוור, וכן לייצר את האופציות והמקומות שבהם אפשר יהיה להסדיר את הדברים האלה, וכל מה שייעשה מחוץ לכך ייחשב לעבירה מינהלית, אחרת, פלילית.
דוד צור: כי להטיל גזירות כל הזמן על הציבור ולומר להם: זה אסור, אסור, אבל לא לתת להם פתרונות – בסופו של דבר אנחנו מכשילים אותם.
דוד אזולאי: לכן אמרתי, אדוני היושב-ראש, שאחד הגורמים המרכזיים זה הרשויות המקומיות.
דוד אזולאי: הוא הגורם שצריך לשתף פעולה.
דוד צור: יש קק"ל, יש הרבה מאוד.
דוד אזולאי: יש פיקוח, הוא יכול לתת מענה לאותן אוכלוסיות שצריכות את זה.
דוד אזולאי: אותו דבר במדורות ל"ג בעומר.
דוד אזולאי: הדבר היחיד במדורות ל"ג בעומר זה בבקשה לדאוג שלא תהיה פגיעה, בעיקר הגנת הסביבה מפני העשן, אבל אף אחד לא מתייחס לסכנה הגדולה.
דוד אזולאי: הזכרת את זה.
דוד אזולאי: האמן לי שאני מכיר מדורות שמגיעות לגבהים, ה' ירחם, שזה נגמר בצורה כזאת, אבל אי-אפשר למנוע את הדלקת המדורות באותה מידה שאי-אפשר למנוע את שריפת החמץ.
דוד אזולאי: צריך לתת מענה הולם.
דוד אזולאי: אני מברך על התקנות האלה, אבל אני חושב שזה לא נותן את המענה שאנחנו מצפים לקבל.
מני דורון: מני דורון, אני ראש מחלקת רישוי והגנה מאש בנציבות.
מני דורון: ברשותך, חבר הכנסת אזולאי, התקנה נותנת מענה גם לביעור החמץ, גם למדורות ל"ג בעומר.
מני דורון: אנחנו בתוך הוועדה נתנו את תשומת הלב לכל ההיבטים – גם לאזרח, שהוא יוכל להדליק מדורות בהתאם לצרכים שלו גם לל"ג בעומר, גם לביעור החמץ.
מני דורון: גם המרחקים שנקבעו על –ידינו – נלקחו בחשבון מספר פרמטרים: אחד, - - - הרוחות שמשתנה, שתיים, המרחקים מבלוני גז וכדומה.
מני דורון: בעצם נתנו את כל תשומת הלב כדי שהאזרח לא ייפגע.
מני דורון: נתנו פה מספר כללים כדי שיהיו כל האפשרויות להדליק מדורה בהתאם לצורכי כל אחד מהאזרחים, וקבענו את הכללים, שזה לא יגלוש מעבר למה שצריך.
מני דורון: פה בתוך התקנה יש מענה גם לנושא של ביעור חמץ, יש כל ביעור החמץ בקו משיק עם האדמה.
מני דורון: זה דבר שעושים מדי שנה, ואין בעיה עם זה.
מני דורון: מדורות ל"ג בעומר ניתן להדליק – כמובן, עם מרחקי ביטחון.
מני דורון: אני לא רואה שום בעיה בתקנה בנושאים האלה.
דוד אזולאי: מי יאכוף את זה?
מני דורון: זה השלב הבא.
מני דורון: קודם כל רציתי לומר שהדברים האלה עומדים בכל דבר.
מני דורון: אין פה בעיה לא עם ל"ג בעומר, לא עם ביעור חמץ.
דוד אזולאי: שלא תבין אותי לא נכון.
דוד אזולאי: אני בעד, ואני רוצה שיהיו תקנות ושיהיה סדר בדבר הזה.
דוד אזולאי: יחד עם זאת, צריך לחשוב – איך אמר היושב-ראש - לא מספיק להטיל את הגזירה על הציבור; גם צריך לתת מענה הולם לאותו ציבור, שצריך את זה.
דוד אזולאי: זאת הכוונה.
דוד אזולאי: פה אני מצפה מכם, שאחד הגופים הראשיים שצריכים לתת מענה לנושא הזה, זה קודם כל השלטון המקומי.
דוד אזולאי: הרשויות המקומיות הם הגוף המרכזי שאמור לתת מענה – גם על המדורות וגם על שריפת החמץ, כי אם לא ייתנו מענה, לא יהיה.
דוד אזולאי: יושב פה נציג השלטון המקומי.
דוד אזולאי: אני מניח שיש לו מה לומר בעניין הזה, וכדאי לשמוע אותו.
דוד צור: הצטרף אלינו חבר הכנסת מקלב.
דוד צור: אני מברך על ההצטרפות בזמן פגרה.
דוד צור: אל"ף, באמת צריך יהיה להתייחס לזה בדברים שלכם.
דוד צור: עד עכשיו אמרנו שהתקנות האלה באות להסדיר את האיסורים הנדרשים, כדי שתהיה סמכות אכיפה מינהלית.
דוד צור: הקשינו ושאלנו מי יאכוף את העניין.
דוד צור: זו הסוגיה המרכזית של העניין, אבל אני חושב שחשוב שיהיו הכלים לאכוף קודם כל, גם לומר מה אסור.
דוד צור: זה לא רק השלטון המקומי; יש פה גורמים נוספים שצריכים לתת את הדעת להסדרת הדברים, אם זה במדורות, אם זה בל"ג בעומר, אם זה בשריפת החמץ ועוד כהנה וכהנה דברים, כי ברור לנו שלהבדיל – הציגו פה אוסטרליה, ארצות הברית וכן הלאה - השריפות או המדורות, כפי שנקרא להם, הן חלק מהתרבות ומהמורשת שלנו.
דוד צור: אנחנו לא מתכוונים להטיל פה איסורים לעשות את זה.
דוד צור: אמרתי אולי בהלצה, שמחר אולי נעשה ל"ג בעומר במדורות חשמליות, גם זה יגיע אולי פעם.
אורי מקלב: אנחנו נפגשים ב-7.1, במירון, ביום רביעי.
דוד צור: אין ספק שצריך פה הסדרה שצריכה להיות ברמה של פיקוח או דרישה, רגולציה כלפי הגופים האלה אולי.
קרן גלאון: התחלנו גם בשיח עם הרשויות המקומיות.
דוד צור: גם עם קק"ל?
קרן גלאון: גם יושב פה בדיון.
קרן גלאון: המטרה היא לשלב- - -
דוד צור: וגם רשות הטבע והגנים.
קרן גלאון: המשרד להגנת הסביבה.
אורי מקלב: קודם כל, אני רוצה לברך אותך, אדוני היושב-ראש.
אורי מקלב: הישיבה הזאת, כמו ישיבות רבות שקיימת בתקופת כהונת הכנסת ה-19, הובלת דברים פה וליווית דברים.
אורי מקלב: דיברת על פגרה, שאנחנו נמצאים.
אורי מקלב: בעוד שבועיים אנחנו נמצאים במירון על הנושא של ל"ג בעומר.
אורי מקלב: אני תמיד מחפש את המקום להחמיא לך על העבודה הרבה.
אורי מקלב: אני מקווה שגם נראה אותך בכנסת ה-20.
אורי מקלב: אני חושב שאתה עושה עבודה מאוד חשובה.
אורי מקלב: אתה גם מסוג חברי הכנסת שאולי בתקשורת כן מכירים, לא מכירים, אבל אנחנו יודעים להעריך את הפעילות החשובה שאתם עושה בתוך הכנסת – בוועדות, במליאה.
אורי מקלב: אין מומחה לנושא כיבוי אש כמו חברי, חבר הכנסת דוד אזולאי.
אורי מקלב: אני התעכבתי לדיון פה, כי אני משתתף בוועדת החוקה בנושא חוק ניצולי שואה – שכר טרחה לעורכי דין בנושא תביעות לניצולי שואה.
אורי מקלב: לכן אני קצת מדלג על החלק הזה.
אורי מקלב: שמעתי את הדברים.
אורי מקלב: אני מבין שההתייחסות פה היא למדורות שנעשות בשמורות טבע ובמקומות כאלה, שעלולות לסכן יערות ולגרום לדליקות ענק – לא רק בשמורות טבע, אבל בעיקר.
אורי מקלב: אנחנו גם יודעים ששריפת הכרמל התחילה במדורה כזאת או אחרת, בחוסר אחריות של אנשים בהדלקה, ולכל דבר צריך הסדרה.
אורי מקלב: ראינו שקרו דברים.
אורי מקלב: אבל בתוך הדברים הללו צריך לא לפגוע גם במסורת שלנו וגם בהווי שלנו.
אורי מקלב: תנועות היום היום משוכללות יותר, אבל מקיימות היום קומזיצים ופעולות כאלה ואחרות מסביב למדורות.
אורי מקלב: יש המסורת שלנו של שריפת חמץ, ודאי מדורות ל"ג בעומר, ומה שקרה בתקופה האחרונה - צריך תקנה.
אורי מקלב: גם מדורת ל"ג בעומר, צריכה להיות עליה ביקורת, ושהיא לא קרובה לעמודי חשמל ולא מקומות שאין להצית, אבל באופן רגיל אני מכיר ברשויות המקומיות, הרשויות המקומיות אחראיות ועושות.
אורי מקלב: אפשר לתת תקנות כלליות לרשויות המקומיות על הפיקוח או להוציא תקנות דרך המינהלים הקהילתיים או באופן כללי שהעירייה צריכה לפרסם, אבל לגרום לכך שאדם יוצא עם משפחתו, או מורה בכיתה או מדריך בתנועת נוער, או הקהילה עושה, ואז הם יהיו צפויים בלי לדבר הרבה, בלי הנחיות, והם צפויים לקנס מינהלי - אנחנו מחטיאים את המטרה, ואנחנו לא רוצים להגיע לשם.
אורי מקלב: גם כשעשינו תקנות צער בעלי חיים, ידענו להחריג את נושא הכפרות, ולא חטאנו לאמת בכל התכלית של חוק צער בעלי חיים.
אורי מקלב: ידענו להחריג את הדברים שצריך לעשות לפי המסורת של העם היהודי.
אורי מקלב: גם בנושאים האלה, אסור לנו להגיע למצב, במיוחד היום, שיש גם נתק, וכאן הרגשתי את הנתק בין הכבאות לרשות המקומית.
אורי מקלב: כשהכבאות היתה בתוך הרשות המקומית, היו דיבורים, טלפונים- - -
דוד צור: כנראה שהיו יותר מדי דיבורים ופחות מדי מעשים.
דוד צור: אני חושב שהמצב הזה שבו הכבאות נמצאת תחת כנפי המשרד לביטחון פנים, הוא עדיף.
דוד צור: הוא לא אמור לייצר את הנתק של הדיבורים, זה נכון.
אורי מקלב: אבל זה קיים, כתוצאה מהדבר הזה, כשוועדת הכבאות ישבה בתוך הרשות המקומית, פחות או יותר, היה קשר.
אורי מקלב: הדברים האלה עלו, והיו פתרונות.
אורי מקלב: היום, כשאני פניתי לעירייה, אמרו לי: זה לא אנחנו, אין לנו קשר - צריך לפנות לכבאות.
אורי מקלב: העניין הזה לפעמים מרחיק בין הצורך, לבין מי שאחראי על התקנות, לבין מי שצריך באופן מעשי.
אורי מקלב: צריך לראות לכן, והבנתי שגם חבר הכנסת אזולאי גם התייחס לכך, ואני מחזיק אחריו, שבנושא הזה צריך לראות, שאם רוצים לתת קנסות, צריך להוציא הוראות ברורות, ולהביא אותן כנושא של ל"ג בעומר, נושא של שריפת חמץ, אבל לא להכניס את זה בתוך התקנות הכלליות - אז במקרה כזה נהיה צפויים שנפגע במסורת ובהווי שלנו.
דוד צור: הרשות המקומית.
יוחאי וג'ימה: יוחאי וג'ימה, אני ראש מינהל ביטחון וחירום.
יוחאי וג'ימה: אני מתעסק בנושא הכבאות.
יוחאי וג'ימה: הייתי שותף בהעברת החוק לפרטי-פרטיו.
יוחאי וג'ימה: קודם כל, נכון שנגרם נתק כלשהו בין רשות הכבאות החדשה לבין הרשויות המקומיות, אבל אני חושב שלאט-לאט הדברים האלה הולכים ונרקמים מחדש.
יוחאי וג'ימה: היו מתחים כאלה ואחרים - גם בתוך החוק עצמו, למשל, תהלוכות של ספרי התורה וכו', ירדו שם לרזולוציה שרצו, ולפטור אותם מתשלום כזה או אחר.
יוחאי וג'ימה: מתקיימים היום טקסים של תנועות נוער, שמדליקים שם כתובות אש ודברים כאלה.
יוחאי וג'ימה: זה מוסדר ברשויות המקומיות.
יוחאי וג'ימה: יכול להיות שיש רשויות גדולות יותר, שבהן יש קצת יותר בעיה לאכוף את זה, אבל אני בא מרשות קטנה.
יוחאי וג'ימה: אצלנו מוסדר הכול יחד עם כיבוי אש, כל אירוע כזה שיש, מוקצה השטח לטובת זה.
יוחאי וג'ימה: יש שם בקרה גם של כיבוי אש, גם של הרשות המקומית, אם זה קב"ט או מישהו כזה.
יוחאי וג'ימה: אני חושב שכן צריך לעשות הסדרה בנושא של ל"ג בעומר, של דברים כאלה, איך מקצים את השטח, מה צריך להיות ומה לא.
יוחאי וג'ימה: אחרי שיהיו תקנות כאלה, שלא מוריד את האחריות מהאזרח עצמו – גם האזרח צריך להיות אחראי.
יוחאי וג'ימה: הוא הולך לעשות מדורה, וגם אם מישהו לא ראה אותו באיזו פינה, ויגיד: הרשות המקומית לא ביקרה אותי, אלא גם הוא צריך לדעת שהוא אחראי על מה שהוא עושה.
ערן גלזר: אני ערן גלזר ממועצת תנועות הנוער.
ערן גלזר: זה גוף שמאגד את תנועות הנוער בישראל, שהוזכרו פה.
ערן גלזר: אנחנו בעיקרון בעד הסדרה – גם הסדרנו את הנושא של כיבוי אש ביערות עם כיבוי אש, הוראת מכ"ר 538, שעשתה סדר באיך תנועות הנוער מתנהגות ביערות.
ערן גלזר: הדבר היחיד שאני מתחבר אליו בדבריך, אדוני, זה שצריך להפעיל שיקול דעת בכל הקשור לתשלומים ולאגרות.
ערן גלזר: מי שנמצא במשימה לאומית כמו תנועות הנוער או עסק או כל דבר אחר, צריך לאפשר לציבור – גם ככה להוציא את הטיולים ואת המחנאות שלנו, לא קל.
ערן גלזר: צריך לראות, שהדברים האלה יכולים כן להיות תחת פיקוח ובקרה מאוד הדוקים, אבל גם לאפשר לנו להוריד את נטל התשלומים מההורים.
קרן גלאון: התקנות האלה, כמובן, לא נוגעות לאגרות.
קרן גלאון: לגבי הדברים שהוזכרו, אנחנו חושבים ששיתוף הפעולה עם הרשויות הוא חשוב והוא נכון ומקודם.
קרן גלאון: יש מגמה משהוקמה הרשות - לא רק לרשויות המקומיות אלא באופן כללי אנשים מחפשים שוב את מקומם, לייצב אותם בשטח.
קרן גלאון: אנחנו מקפידים ועושים דו-שיח וישיבות לתאם, ובהחלט יש רשויות מקומיות שכבר היום יש להן חוקי עזר בעניין הזה.
קרן גלאון: מאחר שאנחנו חושבים שצריך להיות ארצי, לכן באו התקנות האלה לעולם.
יפעת פרנקנבורד: מילה אחת לגבי שריפת חמץ ול"ג בעומר.
יפעת פרנקנבורד: בתחילת הדיון אמרנו שלנגד עינינו, כשכתבנו את התקנות, עמדו גם שאלות של שריפת חמץ ול"ג בעומר.
יפעת פרנקנבורד: בתוך עמנו אנחנו יושבים, וכולנו מדליקים מדורות.
יפעת פרנקנבורד: התקנות הללו נכתבו כשהדברים האלה עומדים ממש מול העיניים, אבל כשאנחנו שורפים חמץ לפני פסח, ואנחנו עושים מדורות בל"ג בעומר, חשוב לנו לשמור על ביטחון קודם כל שלנו, של הציבור.
יפעת פרנקנבורד: זה לא בא לפגוע בכל דין ובכל הסדרה אחרת.
יפעת פרנקנבורד: הנורמה החוקית צריכה להיות בתקנות.
יפעת פרנקנבורד: לכן באנו לוועדה, למרות שזו פגרה.
יפעת פרנקנבורד: חשוב לעשות את זה כצעד ראשון.
יפעת פרנקנבורד: הצעד השני, חינוך והסברה, שזה כל כך חשוב לנו, והצעד השלישי יהיה אכיפה בכלים הנכונים ובשיקול דעת, אבל זה ודאי לא בא לפגוע בטקסים של הציבור בשום פן שהוא.
דוד צור: חסרה לי רק ההסדרה.
דוד צור: זה גם מה שביקשו חברי הכנסת – ההסדרה של המקומות האלה בתיאום עם הרשויות.
יפעת פרנקנבורד: אנחנו רושמים לעצמנו, שאחרי זה יש גם לעשות צעד נוסף לכיוון הסדרה – איפה כן, לשבת עם קק"ל, רט"ג, מקומות מוסדרים להקמת מדורות ברשויות מקומיות, מקומות מוסדרים להקמת מדורות ושריפת חמץ, זה כצעד נוסף.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני רואה פה את התקנות, שלא יעלה על 3 מטר, ולא יעלה על 4 מטר בריבוע.
אורי מקלב: יכול להיות שצריך כבר בתקנות לעשות חריגות, על-ידי רשות מקומית- - -
יפעת פרנקנבורד: יש חריגה.
קרן גלאון: בסעיף 9.
קרן גלאון: חייבים את החריגים, כי המציאות היא כזאת- - -
דוד צור: מפקד המחוז של הכבאות?
אורי מקלב: אני חושב קצין יכול.
דוד צור: אז נתחיל להקריא, ואם נרצה להוריד את רמת מפקד המחוז, כי זו נראית לי רמה בכירה מדי - גם מפקד מרחב.
קרן גלאון: מפקד המחוז או מי שהסמיך.
קרן גלאון: המטרה שלנו, לשמור על אחידות.
קרן גלאון: לכן הדרגים אצלנו, שידברו ביניהם.
דוד צור: את מקריאה?
יפעת פרנקנבורד: תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (כללי התנהגות ובטיחות אש בקיום מדורות), התשע"ה-2014.
יפעת פרנקנבורד: בתוקף סמכותי לפי סעיף 42(א)(3) לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב-2012 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות.
יפעת פרנקנבורד: 1.
יפעת פרנקנבורד: בתקנות אלה – "חומר נפיץ" - חומר, אשר בחשיפתו לחום עלול להתפוצץ, לרבות חומר נפץ כהגדרתו בחוק חומרי נפץ, התשי"ד-1954, חומרי פירוטכניקה, מכלי לחץ, תרסיסים; "חוק החומרים המסוכנים" - חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג- 1993; "יער"- שטח נטוע, בין טבעי ובין נטוע ביד אדם, לרבות חורש טבעי, בוסתנים, ונטיעות בגדות נחלים; "כימיקל מזיק" ו-"רעל" – כהגדרתם בחוק החומרים המסוכנים; "מבנה" - בין אם הוא קבוע ובין אם הוא נייד, בין שהוא בנוי אבן ובין שהוא בנוי בטון, טיט, ברזל, עץ או כל חומר אחר, לרבות כל חלק של מבנה כאמור וכל דבר המחובר לו חיבור של קבע, לרבות קיר, גדר וכיוצא באלה הגודרים או תוחמים, או מיועדים לגדור, או לתחום, שטח קרקע או חלל; "מדורה" – דליקה יזומה מבוקרת, למעט דליקה כאמור בתוך מיתקן ייעודי להכנת אוכל או לשריפתו, או בתוך מיתקן ייעודי לחימום, ולמעט דליקה כאמור שהותרה על פי כל דין; "מרחק" – מרחק אופקי.
עידו בן-יצחק: יש לי הערה.
עידו בן-יצחק: דיברתי על זה גם לפני הדיון.
עידו בן-יצחק: האם אתם רואים את המונח "מדורה" ככולל גם כתובות אש?
יפעת פרנקנבורד: כן.
דוד צור: שם כן אני יודע שעושים לא מעט הסדרה בכל הקשור לכתובות אש וכדומה.
יפעת פרנקנבורד: יש הסדרה.
משה אלעזרי: תלוי כמות.
דוד צור: גם דרישה להחזיק מטפים וכל הקשור בעניין.
קרן גלאון: זה בדיוק אותו מקרה, שאם רוצים לעשות כתובת אש שהיא גדולה מהנתונים שפה, או יש לידה היקפים או חומרים אחרים, זה אותו מקום להיתר מיוחד.
קרן גלאון: יש לנו כללים פה שמסדירים את ההיתר.
דוד צור: זה מה שנקרא דליקה יזומה או מבוקרת?
דוד צור: אם לא, אז מי בעד?
דוד צור: 2.
יפעת פרנקנבורד: כללי התנהגות ובטיחות אש בקיום מדורה.
יפעת פרנקנבורד: לא ידליק אדם מדורה ולא ישהה בקרבתה אלא במרחק ובאופן בטוח שאינו מסכן אותו או אחרים או רכוש, ולפי תקנות אלה.
יפעת פרנקנבורד: מקום המדורה.
יפעת פרנקנבורד: אדם המבקש להדליק מדורה, יקים אותה במרחק מן המפורטים להלן לפי הוראות אלה: (1) מדורה המצויה בתוך גומה באדמה, שקוטרה אינו עולה על 50 ס"מ וגובהה עד גובה פני האדמה – (א) המרחק בין המדורה ליער - יעלה על 100 מטרים, למעט בשטח ייעודי להדלקת מדורות שהוקצה ביער , ולפי השלטים שבמקום; (ב) המרחק בין המדורה למתקני גז ודלק - יעלה על 20 מטרים; (ג) המרחק בין המדורה למבנה - יעלה על 10 מטרים.
יפעת פרנקנבורד: (2) מדורה שאינה כאמור בפסקה (1) – (א) המרחק בין המדורה ליער – יעלה על 150 מטרים, למעט בשטח ייעודי להדלקת מדורות שהוקצה ביער ולפי השלטים שבמקום; (ב) המרחק בין המדורה למתקני גז ודלק – יעלה על 40 מטרים; (ג) המרחק בין המדורה לקווי חשמל וטלפון - יעלה על 20 מטרים; (ד) המרחק בין המדורה למבנה – יעלה על 20 מטרים; (ה) המרחק בין המדורה למדורה אחרת – יעלה על 4 מטרים.
דוד צור: הערות לסעיפים 2 ו-3.
דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, שאלת הבהרה: אנחנו כרגע מצביעים סעיף-סעיף.
דוד אזולאי: האם בסופו של דבר אנחנו היום הולכים לקבוע את הסנקציות?
עידו בן-יצחק: הסנקציות קבועות היום בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה.
עידו בן-יצחק: סעיף 76 לחוק אומר:
עידו בן-יצחק: העושה אחד מאלה דינו מאסר ששה חודשים או קנס, לפי חוק העונשין.
עידו בן-יצחק: אחת העבירות- - -
דוד צור: חבר הכנסת אזולאי הוא כיוון לעניין האגרות, כמה יוטל קנס או משהו כזה – זה גם חלק מהשאלה?
דוד צור: אתם לא נכנסים כרגע לאגרות, אני מניח.
דוד צור: כלומר תצטרכו לחזור אלינו כדי לקבוע.
קרן גלאון: אחרי שהתקנות יותקנו, משרד המשפטים יהפוך את זה לעבירות מינהליות.
דוד אזולאי: אז נקבל גם מענה למה שאדוני אמר, שיהיה מענה, ואז ייקבע.
דוד אזולאי: למשל, הייתי מוסיף פה שבכל המקומות האלה שנקבעו, צריכים להיות מתואמים עם גורם כלשהו, מי הגורם שאמור לתאם את זה אתם.
דוד אזולאי: הולכים לקבוע הדלקת מדוברה או כל דבר אחר.
דוד אזולאי: מי הגורם שאמורים לקבוע אתו, איפה לשים את זה?
דוד צור: למשל, בסעיף 2(א), המרחק בין המדורה ליער יעלה על 150 מטר למעט בשטח ייעודי להדלקת מדורות שהוקצה ביער או לפי השלטים שבמקום.
דוד צור: באחריות מי שהיער הזה, הוא באחריותו?
קרן גלאון: לכן עשינו את זה פשוט, שיהיו שלטים במקום – אי-אפשר להתבלבל, כי יש שילוט במקום, שיהיה מאוד מפורט.
דוד אזולאי: זה בתוך היערות.
דוד אזולאי: מה קורה בתוך העיר?
קרן גלאון: כפי שבתחילת הדיון הציגה עו"ד יפעת פרנקנבורד, שיש מדינות שבהן ניתן להדליק מדורה רק בהיתר מפורש מראש, כלומר יש איסור להדליק מדורה, ומי שרוצה, צריך לבקש היתר.
קרן גלאון: לא הלכנו לקיצוניות הזאת, כלומר אנחנו סומכים על אנשים, שכשיש כללים ברורים, הם יידעו להדליק את המדורות.
קרן גלאון: לכן הכללים פה הם יחסית ברורים.
דוד אזולאי: כלומר את מפרידה כרגע בין שטח בנוי בתוך הרשות המקומית לבין היערות?
קרן גלאון: לא.
קרן גלאון: אני אומרת שבאופן כללי, המדורה צריכה להיות מודלקת במקום בטוח לפי המרחקים האלה, ואם אתה בשטח מיוער, לא 100 או 150 מטרים, תלוי בסוג המדורה, ואם בשטח אחר, לא בסמיכות כזו למבנה או למתקני גז או תשתית.
ליאנה מגד: אם אפשר להוסיף לעניין האכיפה - אני חושבת שזה גם ישיב לשאלתו של אדוני – אנחנו חשבנו שלאור העובדה שכרגע המצב לא מוסדר, ואנחנו עוברים ממצב של אי-הסדרה למצב של הסדרה, שגם בסופו של דבר יחול גם על בני נוער ועל המון פעילויות שכוללות מדורות, הצענו, וזו תהיה המשמעות של הקביעה של התקנות האלה בשלב הזה, זה בשלב הבא לקבוע בצו עבירות מינהליות את העבירות כאן כעבירות מינהליות, אבל שם תהיה אפשרות להבחין בין מקרים שונים.
ליאנה מגד: כלומר יהיו מקרים שבהם קודם הפקח יצטרך לתת אזהרה לאנשים שנמצאים סביב מדורה, שיכבו או שיפעילו לפי ההוראות, ורק אז יוכל להוציא קנס מינהלי, ויהיו מקרים שהם יהיו כה חמורים, שהוא יוכל מייד להטיל קנס.
ליאנה מגד: כלומר גם שם תהיה הבחנה בין שני סוגי מקרים.
ליאנה מגד: בנוסף, תהיה קביעה, שהפקח יצטרך להיות נוכח בפועל, כלומר לא יהיה קנס בדיעבד, שהפקח לא היה בכלל ליד המדורה ולא ידע מה קורה, ובדיעבד הוציא קנס מינהלי על הסיפור הזה.
ליאנה מגד: כלומר זה יהיה עם פקח, שרואה בפועל מה קורה, נותן אזהרה, ואם לא עומדים באזהרה - מוציא את הצו.
ליאנה מגד: זה בא לתת מענה גם על מגוון האפשרויות שיכולות להיות, שקשורות לענייני מדורות.
ליאנה מגד: נכון שצריכה להיות הסדרה גם מול הרשויות המקומיות, וזה הצעד הראשון והחשוב שעושה כאן הרשות.
ליאנה מגד: אני מניחה שבשלבים הבאים יהיו התקנות נוספות.
דוד צור: זה יהיה רק פקחים של הכיבוי?
דוד צור: אם זה יהיה קצין משטרה או פקח עירוני, למשל?
ליאנה מגד: זו שאלה של גורמי האכיפה, שנצטרך ללבן בינינו.
ליאנה מגד: בדרך כלל זה לא קציני משטרה שמתעסקים בדברים הללו.
ליאנה מגד: אני אומרת שוב – זה עוד לא נסגר, אבל זה או פקחים של רשויות מקומיות או פקחים של רשויות הכבאות או גם וגם.
ליאנה מגד: צריך יהיה לראות מה נכון במצב הספציפי.
עידו בן-יצחק: יכול להיות שתצטרכו להסמיך אותם.
דוד צור: אנשי משטרה – ממילא הסמכות הזאת תיפול.
יואל הדר: אנשי משטרה זה סמכות קבועה.
דוד צור: לכן אני אומר שפקחי רשויות מקומיות דווקא כן נראה לי הגיוני להרחיב להם את הסמכויות בעניין הזה.
משה אלעזרי: מבצעים את זה היום בל"ג בעומר.
ליאנה מגד: זה לא לפי התקנות האלה.
ליאנה מגד: אלה יהיו השלבים הבאים.
דוד צור: הערות נוספות לסעיפים האלה?
יפעת פרנקנבורד: 4.
יפעת פרנקנבורד: גודל המדורה.
יפעת פרנקנבורד: (א) גודל בסיס המדורה לא יעלה על קוטר של 4 מטרים.
יפעת פרנקנבורד: (ב) גובה מערום חומרי הבעירה המשמשים למדורה לא יעלה על 3 מטרים מגובה הקרקע.
דוד צור: איך אפשר למדוד את זה?
דוד צור: כשזה מתחיל לעלות- - -
קרן גלאון: 3 מטרים זה מדובר מאוד גבוהה.
קרן גלאון: ניסינו לא להחמיר מאוד.
מני דורון: לעניין המדידה, הכוונה פה היא לא להגיע בשלב שהאש כבא בוערת; כשאתה בונה אותה, כבר אנחנו מזהים את הגובה שלה.
דוד צור: אני מסכים עם ההיגיון הבטיחותי בעניין, כי הרוח מעיפה.
מני דורון: גם העץ נופל הצדה – זה מגדיל את הבסיס.
יפעת פרנקנבורד: 5.
יפעת פרנקנבורד: חומרי הבעירה במדורה.
יפעת פרנקנבורד: (א) חומר הבעירה במדורה יהיה עץ יבש, חלקיו ותוצריו בלבד.
יפעת פרנקנבורד: (ב) הדלקת המדורה לא תיעשה באמצעות כימיקל מזיק, רעל או חומר נפיץ למעט חומר מאיץ בעירה מוצק.
יפעת פרנקנבורד: 6.
יפעת פרנקנבורד: אמצעי כיבוי בקרבת מדורה.
יפעת פרנקנבורד: לא ידליק אדם מדורה אלא אם כן בקרבתה יהיו מצויים מים, חול או אמצעי כיבוי אחר בכמות מספקת אשר תאפשר את כיבויה.
יפעת פרנקנבורד: 7.
יפעת פרנקנבורד: כיבוי המדורה.
יפעת פרנקנבורד: לא ישאיר אדם מדורה ללא השגחה אלא לאחר שווידא את כיבויה לרבות כיבוי הגחלים ואי הידלקות האש מחדש למשך 15 דקות.
דוד צור: סעיפים 6, 7 – מי בעד?
יפעת פרנקנבורד: 8.
יפעת פרנקנבורד: מועד ואזור אסורים למדורות.
יפעת פרנקנבורד: (א) רשות הכבאות וההצלה רשאית לאסור על הדלקת מדורות במועד או באזור מסוים, נוכח תנאים קיצוניים המעלים את הסבירות להתרחשות דליקות באותו מועד או אזור.
דוד אזולאי: מה שאת אומרת בסעיף הזה, אם ביום ל"ג בעומר יהיה מזג אוויר שרבי מאוד, מה אתם עושים?
יפעת פרנקנבורד: נודיע שאסור.
דוד צור: במועד או באזור מסוים?
דוד אזולאי: כאשר יגורתי בא.
מני דורון: לא מדובר רק בנושא השרבי, וכמובן, אנחנו נסמכים על השירות המטאורולוגי; יש לקחת בחשבון גם את משטר הרוחות באותם ימים.
מני דורון: בדרך כלל בל"ג בעומר אין בעיה.
מני דורון: אני מעריך שגם בשנים הבאות לא תהיה בעיה.
דוד אזולאי: זה מזכיר לי, כשהתחלנו את הדיונים על שירותי הכבאות, והיו נושא הגרוטאות, ואז אמרנו: לא משתמשים בהם.
דוד אזולאי: נס שלא קרה שום דבר.
דוד אזולאי: אני מציע שלא תהיה קביעה שבל"ג בעומר בדרך כלל אין שרב.
דוד צור: כדי לרדד קצת את החשש של חבר הכנסת אזולאי, אולי תקבעו פה מי האינסטנציה?
דוד צור: שזה צריך להיות נציב הכבאות או ברמה הזאת, ולא שרירותית?
דוד צור: אם נציב הכבאות בעצמו יידרש רק לעניין הזה, משמעות הדבר, שבמקרים קיצוניים ומיוחדים, כי הרשות שניתנת, לא תינתן באופן גורף או שרירותי, אני מניח.
דוד צור: לכן אני רוצה להעלות את זה לרמה אולי הכי בכירה.
קרן גלאון: אין לנו התנגדות שזה יהיה נציב הכבאות או מי שהוא הסמיך לעניין הזה.
דוד צור: אני לא רוצה שמי שהסמיך, כי פה מדובר בסמכות גורפת, שאומרת שרשאית לאסור על הדלקת מדורות במועד או באזור מסוים.
דוד צור: גם לאדוני לא מפריע הרי שנאמר, אם בחודש אוגוסט מכריזים שאסור להדליק מדורות.
דוד צור: אתה מדבר דווקא על מועדי ישראל.
קרן גלאון: אז אולי בחגים ובמועדים מיוחדים זה יהיה הנציב.
דוד צור: זו הכוונה.
קרן גלאון: אבל ככלל זה אמור לעבור דרך מוקדי השליטה שלנו.
קרן גלאון: זה לא תמיד יגיע אליו.
דוד אזולאי: אני חושב שההצעה, שבמקרים שזה תלוי במועדים, לקבוע שזה באישור הנציב.
עידו בן-יצחק: ובשאר המקרים זה הנציב או מי שהוא הסמיך?
יפעת פרנקנבורד: הגורם המקצועי ברשות, שיהיה אמון על זה.
קרן גלאון: זה בסדר, מי שהוא הסמיך.
דוד צור: חבר הכנסת אזולאי, זה בסדר?
דוד צור: אז רק תשימו את הניסוח הנכון.
דוד צור: תקראי גם את (ב) ו-(ג).
יפעת פרנקנבורד: (ב) רשות הכבאות וההצלה תפרסם הודעה על איסור להדליק מדורות כאמור בתקנת משנה (א) באתר האינטרנט של רשות הכבאות וההצלה ובאמצעי התקשורת.
יפעת פרנקנבורד: (ג) לא ידליק אדם מדורה ולא ישהה לצדה במועד או באזור אשר רשות הכבאות וההצלה הודיעה שאסור להדליק בו מדורות כאמור בתקנת משנה (ב).
יפעת פרנקנבורד: 9.
יפעת פרנקנבורד: נסיבות מיוחדות.
יפעת פרנקנבורד: מפקד מחוז, או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי לאשר, במקרים חריגים, מראש ובכתב, הדלקת מדורה שלא לפי תקנות אלה, ובתנאים שיקבע, ובלבד שמצא כי ניתן לקיים רמה נאותה של בטיחות אש בנסיבות העניין.
יפעת פרנקנבורד: 10.
יפעת פרנקנבורד: שמירת דינים.
יפעת פרנקנבורד: תקנות אלה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.
דוד אזולאי: יש לי שתי בקשות, אדוני היושב-ראש: אחת, אני מבקש לקיים – אני פונה למנהלת הוועדה במקרה הזה, לעקוב אחר התקנות הללו, שבעוד שנה יביאו את התקנות הללו, לקבל דיווח, איך זה מיושם בשטח.
דוד אזולאי: בנוסף, אני מבקש, ואני עומד על כך, ומקווה שאדוני היושב-ראש יצטרף אליי – לא ראיתי בכל התקנות האלה את הנושא של רשויות מקומיות.
דוד אזולאי: אני חושב שזה צריך להופיע בתקנות.
דוד אזולאי: זו חובה.
דוד אזולאי: אי-אפשר להתעלם מכך.
דוד אזולאי: בסופו של יום ברשויות המקומיות זה יהיה אות מתה, כי אם הרשויות לא ישותפו בעניין הזה, לא תוכלו לעשות דבר.
דוד אזולאי: פה צריך לבוא בדין ודברים עם אנשי השלטון המקומי, איך משתפים אותם, לפחות מה שקורה בתוך הישוב שלהם.
דוד אזולאי: מה שקשור לפארקים וליערות וכדומה - זה סיפור אחר; אבל כשמדובר במקומות מיושבים, חייבים לראות, איך עובדים בשיתוף פעולה עם השלטון המקומי, ואת זה לא ראיתי בתקנות.
קרן גלאון: במקור גם אנחנו חשבנו שזה מה שצריך להיות.
קרן גלאון: כרגע אנחנו לא מצליחים לקדם את התקנות האלה כך.
קרן גלאון: אנחנו חושבים שברגע שהתקנות האלה יאושרו על-ידי הוועדה בנוסח הזה כרגע, זה שלב ראשון.
קרן גלאון: השלב השני, כפי שהצגנו, זה האכיפה המינהלית, ששם נוכל לנסות ולהרחיב את הגורמים, וכמובן, הידברות והבהרה לרשויות המקומיות ולגורמים אחרים, שיש להם אחריות לא פחותה באכיפת הדבר הזה, בין בחקיקה מקומית ובין בתקנות הללו.
קרן גלאון: אנחנו רואים בזה רק שלב ראשון.
קרן גלאון: נשמח ונמשיך לקדם את זה לשלב הבא.
דוד אזולאי: אני מבקש שבעוד שנה, כשנדבר כאן על יישום התקנות, אני גם מבקש לדעת את השילוב הזה.
דוד אזולאי: אלה לדעתי שני דברים, שאם רוצים לקדם – בכוונה הצבעתי ותמכתי, למרות שיש פה דברים שאני לא מסכים אתם , אני נותן אפשרות לקדם את התקנות האלה, כי אני מבין שזה חשוב.
דוד אזולאי: טוב שעושים את זה עכשיו ולא מאוחר יותר.
דוד אזולאי: אבל יש דברים שאנחנו חייבים לדעת.