GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי שיינין: כולם חייבים ב-12.
הילה רענן: באופן עקרוני, כל המעסיקים בארץ, ולא משנה את מי הם מעסיקים – עובדים זרים, מסתננים, עובדים ישראלים – חייבים לפעול לפי צו ההרחבה.
תומר רוזנר: אבל זה לא לקרן פיקדון.
הילה רענן: זה לא פיקדון.
הילה רענן: זה צו הרחבה אבל הפיקדון היה אמור ליצור מנגנון שיסדיר את זה, שלמעסיקים של עובדים זרים יהיה לאן להפריש.
תומר רוזנר: אי אפשר להמשיך להטעות את הוועדה בצורה כזאת.
הילה רענן: זה לא מטעה את הוועדה.
אורי שיינין: זה לא להטעות את הוועדה.
הילה רענן: זה בדיוק המצב.
תומר רוזנר: חובה להפרשות לפי צו ההרחבה היא החובה להפרשות לקופות פנסיה או קופות גמל.
הילה רענן: אבל חברות הביטוח לא מוכנות.
תומר רוזנר: אני לא יודע מה חברות הביטוח כרגע, כן או לא.
תומר רוזנר: שאלה יושבת ראש הוועדה מה קורה עם עובדים זרים.
תומר רוזנר: התשתית הנורמטיבית לגבי עובדים זרים קיימת.
תומר רוזנר: החוק מאפשר לממשלה להציע תקנות שיסדירו את נושא הפיקדון.
אורי שיינין: תומר, בוא נציג את התמונה המלאה, אם אתה רוצה לא להטעות את הוועדה.
אורי שיינין: נציג את התמונה המלאה כדי שכל העובדות יהיו בפני הוועדה.
אורי שיינין: החקיקה לגבי הפיקדון נחקקה בשנת 2000.
אורי שיינין: עד היום לא הצליחה הממשלה והכנסת לחוקק את התקנות לגבי הפיקדון בגלל קשיים שונים.
אורי שיינין: כיום בבניין יש נוהל שמסדיר את זה.
אורי שיינין: יושב כאן איציק גורביץ והוא יכול להסביר על הנוהל הזה שמסדיר את ההפרשה ובענף הבניין הם משלמים לפיקדון לא מכוח חוק אלא מכוח נוהל שנעשה בהסכמתם.
אורי שיינין: לגבי ענף החקלאות שלא מוסדר בחקיקה.
אורי שיינין: אם היו כאן חקלאים, הם היו יכולים להסביר לך כמה תביעות הם מקבלים מצד עובדים שלא הופרשו להם הפרשות לפנסיה ופיצויים.
אורי שיינין: ביום שהם מפסיקים אתה עבודה שלהם ועולים על המטוס לתאילנד, נשלחת התביעה על ידי עורך דין שמחכה להם בשדה התעופה ומחתים אותם על תביעה על 12 האחוזים האלה.
אורי שיינין: אנחנו מציעים כאן, קודם כל את ה-12 אחוזים האלה לעגן ולתת חלף פיצויי פיטורים וחלף הפנסיה וזה לתת גם הגנה למעסיקים.
תומר רוזנר: אתם תתנו עבור זה שלושים אחוזים אגרות מיועדות?
אורי שיינין: רגע אחד.
אורי שיינין: זה חלף.
אורי שיינין: אנחנו לא מדברים עכשיו על פיקדון באופן כללי.
אורי שיינין: ביקשתם להפריד את הדיון.
אורי שיינין: אנחנו סבורים – ולחוק הזה יש עוד תכליות, לחוק הפיקדון, ודיברה על כך היושבת ראש – שככל שהפיקדון יהיה יותר גבוה, הוא יהיה יותר יעיל.
אורי שיינין: חלק מהמעסיקים גם כך חייבים להפריש יותר מ-12 אחוזים.
אורי שיינין: הם חייבים להפריש כמעט עשרים אחוזים.
אורי שיינין: לכן הצעתי כאן הצעת פשרה שלדעתי היא סבירה.
אורי שיינין: אנחנו הצענו עשרים, המעסיקים רוצים 12 אחוזים לפחות כי ב-12 הם מחויבים, נקבע 16 אחוזים על כולם וזה גם יקל על האפשרות התפעולית הן של רשות האוכלוסין.
אורי שיינין: זאת נראית לי הצעה סבירה.
מירי רגב: אנחנו נלך על 16 אחוזים.
מירי רגב: אם אין הסדר קבוע עם העובדים הזרים, אני לא מוכנה להתחייב על זה.
מירי רגב: אם היה הסדר והיינו מעתיקים אותו כמו שהוא, זה משהו אחר.
מירי רגב: אנחנו נלך על 16 אחוזים מעסיקים, על המסתננים עשרים אחוזים ותעשה את שינוי הנוסח כדי שלא יהיה כפל מיסוי.
אורי שיינין: נבהיר את זה.
אורי שיינין: אני רק אומר שנצטרך להתייעץ עם רשות המסים איך בדיוק לעשות את זה.
אורי שיינין: זאת לא הסמכות שלי.
מירי רגב: אתה רוצה שאני לא אאשר את החוק?
אורי שיינין: אני אומר שמבחינתי זה מאושר.
מירי רגב: עד יום שני תסיים להתייעץ אתם?
מירי רגב: יש דברים עליהם התייעצת אתם אתמול.
מירי רגב: יש דברים בהם אתם מאוד יעילים.
תומר רוזנר: אמרנו, ואני חייב לומר שוב כי זה מה שהיועץ המשפטי לכנסת ביקש, שהפרשות העובד יחד עם הפרשות המעסיק שיכול מאוד להיות שיש להן הצדקות כאלה ואחרות, הפרשות העובד מעוררות בעיות חוקתיות קשות ביותר.
מירי רגב: אם הכסף הולך אליו אחר כך?
תומר רוזנר: זהו, שלא.
מירי רגב: זה הולך אליו.
מירי רגב: הממשלה אומרת שזה הולך אליו וזה יהיה גם כתוב בחקיקה.
מירי רגב: הכסף הולך אליו.
מירי רגב: באופן עקרוני אתה צודק.
תומר רוזנר: השאלה שהתבקשתי לשאול בהקשר הזה היא מה קורה עם מסתננים לצורך העניין שבעצם אפשרות יציאתם מישראל איננה נראית באופן בשנים הקרובות.
תומר רוזנר: האם הפיקדון הזה יוחזק לעד בידי המדינה?
מירי רגב: בכל מקרה, זה לא משנה כמה זמן הוא יישאר כאן.
מירי רגב: הפיקדון הזה הוא שלהם.
מירי רגב: כשהוא יצא מהארץ, הוא יקבל את הפיקדון.
איילת שקד: כל המטרה היא שהם יצאו מרצון בשלב מסוים.
איילת שקד: המטרה היא לעודד אותם לצאת מהארץ.
תומר רוזנר: זה ברור, אבל מה קורה אם הוא לא יצא?
יונתן יעקובוביץ': אם הוא מקבל מעמד תושב, הוא מקבל.
יונתן יעקובוביץ': מה הבעיה?
יונתן יעקובוביץ': כתוב שהוא מקבל מעמד תושב.
תומר רוזנר: מי מקבל מעמד תושב?
יונתן יעקובוביץ': כתוב שאם וכאשר הוא יקבל מעמד תושב, הוא יקבל את הכסף.
תומר רוזנר: זאת השאלה.
תומר רוזנר: הוא לא יקבל מעמד תושב כי המדינה לא רוצה יותר תושבים שהיא לא קראה להם לבוא לכאן.
יונתן יעקובוביץ': בסדר.
יונתן יעקובוביץ': אז עד שהוא לא יקבל, הוא לא יקבל את הכסף.
שושנה שטראוס: בנוסח הקיים נאמר לקבוע בתקנות אפשרות להעביר את הכספים לעובד זר או למסתנן לפני שהוא יוצא מישראל.
שושנה שטראוס: יש סמכות וכנראה לפי הנסיבות יפעילו את זה או לא.
שי סומך: אני אתייחס לטענות החוקתיות.
שי סומך: הטענות האלה נבחנו אצלנו על ידי אורית קורן, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
שי סומך: אנחנו אמורים לבדוק אם יש מניעה חוקתית להצעה הזאת ולא מצאנו.
שי סומך: אתמול עשינו בדיקה נוספת, שמענו טענות נוספות, בדקנו את עצמנו וחזרנו לאותה מסקנה שאין מניעה חוקתית ואני אפרט.
שי סומך: קודם כל, צריך להבין את התמנה הכללית.
שי סומך: מדובר כאן בעובד ומעביד כאשר לעובד אין אשרת עבודה ולמעביד אין היתר העסקה.
שי סומך: זאת אומרת, הם נכנסו לארץ, אנחנו לא אוסרים את העבודה שלהם, יש התחייבות לבג"ץ שאנחנו לא אוכפים את האיסור וזה סוג העבודה.
תומר רוזנר: עובדתית זה לא נכון לגבי כל האוכלוסייה בה מדובר.
תומר רוזנר: חלק מהאוכלוסייה בה מדובר הם בעלי היתר, גם היתר עבודה.
תומר רוזנר: יכול לאשר את דבריי מנהל מינהל האוכלוסין.
שי סומך: אני מדבר ככלל.
שי סומך: יש אשרה ב/1 ואני לא מתייחס לזה, אבל גם ב-ב/1.
שי סומך: בתחום העובדים הזרים, קל וחומר בתחום המסתננים – ואני מדבר על העובדים הזרים החוקיים - התפיסה היא שאין זכות קנויה לא להעסיק ולא לעבוד.
שי סומך: בגלל שאין זכות קנויה, יש סמכות מאוד רחבה, אפילו סמכות מינהלית לנושא עובדים זרים, היכן שיש סמכויות, לקבוע הסדרים שקשורים להעסקה שלהם בארץ, ליציאה שלהם מהארץ וכולי.
שי סומך: במצבים כאלה, המדינה קובעת את כללי המשחק של ההעסקה כמובן צריכים לקבוע כללים סבירים שלא יפגעו בזכויות חוקתיות, אבל יש סמכות מאוד רחבה לקבוע את כללי המשחק.
שי סומך: זה משליך גם על טענות ששמעתי על זכות הקניין.
שי סומך: אנחנו עושים הרבה הסדרים לגבי עובדים זרים שהם עובדים חוקיים שפוגעים גם בזכות הקניין של המעביד ושל העובד.
שי סומך: זה לא פוגע בזכות הקניין אלא זה פוגע בשכר, זה קובע שהשכר יהיה גבוה יותר כדי לעודד העסקת ישראלים ודברים מהסוג הזה.
שי סומך: הדברים האלה הם לגיטימיים וזאת התמונה הכללית.
שי סומך: כשמסתכלים, אני חושב שצריך קצת פרופורציות.
שי סומך: קודם כל, מבחינת ההפרשות של המעסיק שעכשיו הן ירדו ל-16 אחוזים, זה ממש ממש לא רחוק ממה שגובים גם מעובד ישראלי.
תומר רוזנר: ההערות עליהן דיברנו הן בעיקר לגבי הפרשות העובד.
תומר רוזנר: אני רק רוצה להבהיר.
שי סומך: אני אגיע לזה.
שי סומך: היו הערות ממקומות אחרים לגבי הפרשות המעסיק.
שי סומך: ה-16 אחוזים זה מעט יותר מהעלויות של עובד ישראלי.
שי סומך: 12 אחוזים זה לפנסיה וההפרשות האלה הן במקום הפנסיה ויש עוד הפרשה לביטוח לאומי, אני חושב בגובה של 2-2.5 אחוזים.
קריאה: וקרן השתלמות.
שי סומך: קרן השתלמות היא רק בחלק מהמקרים.
תומר רוזנר: ויש גם ביטוח בריאות שזה עוד שלושה אחוזים.
שי סומך: זה מהעובד.
שי סומך: ביטוח בריאות על חשבון העובד.
שי סומך: אני מדבר כרגע לגבי עובד ישראלי.
שי סומך: לגבי חלק העובד, גם לגבי העובד הישראלי, כאן הפער יותר גדול אבל עדיין יש ניכויים מעובד ישראלי כמו למשל שישה אחוזים לפנסיה.
שי סומך: לא תמיד זה לטובת העובד.
שי סומך: כופים על העובד בצו הרחבה, שזה אקט שלטוני, זה דין, להפריש לפנסיה.
שי סומך: לא לכל העובדים זה מתאים ואולי הם רוצים את הכסף עכשיו.
שי סומך: מי שרוצה את הפנסיה, צריך לשלם קנס של 35 אחוזים.
שי סומך: יש גם כפייה כזאת.
שי סומך: לפעמים יש קרן השתלמות של 2.5 אחוזים ויש דמי ביטוח לאומי.
שי סומך: זאת אומרת, גם בשכר נמוך יש ניכויים.
שי סומך: נכון, הניכויים כאן יותר גדולים בגלל התכלית אבל הדברים האלה קורים.
שי סומך: הייתה כאן התייחסות לקיום האנושי המינימלי.
שי סומך: שמעתי אותה מחוץ לדיון ופחות כאן אבל גם כאן היא הייתה.
שי סומך: אני לא מתיימר להחליט מה הקיום האנושי המינימלי של מסתננים.
שי סומך: זאת שאלה גדולה אבל זה לא אותו הדבר כמו של ישראלים.
שי סומך: בוא נראה מקרה יותר חמור של מסתנן שהוא לא עובד ואין לו הבטחת הכנסה ואין כוונה לתת לו גמלת הבטחת הכנסה.
שי סומך: אין לו זכאות היום.
שי סומך: אני לא מתיימר להגדיר אבל גם בית המשפט פסק כולל ממש בפסיקה האחרונה של ארבל שלמשל לגבי מקבלי גמלת סיעוד שנמצאים כאן שנים ארוכות, הוא לא פסק שהם יקבלו ביטוח בריאות ממלכתי או הוא קבע שיש אופציה לשפר את הביטוח הרפואי.
שי סומך: לגבי התכלית של החוק.
שי סומך: אני חושב שהתכלית מצד אחד לעודד את היציאה מהארץ ומצד שני לספק למסתנן סכום כסף אתו הוא יוכל להתמודד במדינה החדשה, שזה בעצם שני הצדדים של אותה מטבע, זאת תכלית ראויה.
שי סומך: במבחן המידתיות אנחנו חושבים שאנחנו עומדים בזה.
שי סומך: אני מדבר כרגע על חלק העובד ואומר שניכוי של עשרים אחוזים קיים גם בסעיף 8 לחוק הגנת השכר.
שי סומך: סעיף 8 לחוק הגנת השכר מתייחס לאיזון בין סכומי הבטחת הכנסה לבין מצב שיש בו נושים ויש בו עיקול.
שי סומך: במצב שבו השכר הוא נמוך מגמלת הבטחת הכנסה, אם בכלל גמלת הבטחת הכנסה רלוונטית כמובן למסתננים ובזה אנחנו בכלל לא בטוחים, אז אפשר לנכות עשרים אחוזים מהשכר במצבים כאלה.
שי סומך: עשרים אחוזים קיימים גם שם.
שי סומך: מעבר לזה, ההסדר הוא מידתי, העשרים אחוזים האלה נשארים גם אם העובד לא עוזב בזמן את הארץ, דהיינו, אם יש מועד ליציאה שלו והוא ממשיך להישאר בארץ, עשרים האחוזים נשמרים לו.
שי סומך: לעשרים אחוזים אלה מתווסף חלק המעביד שבעצם מספקים לו איזושהי תשואה של עשרה אחוזים על ההכנסה.
שי סומך: לכן אנחנו חושבים שההסדר הוא מידתי ואנחנו נגן עליו בבג"ץ אם יהיה צורך.
מירי רגב: שכנעת אותי.
הילה רענן: צריך להבין שבענף הבניין בו יש את הנוהג, היציאה היא מאוד גבוהה.
הילה רענן: זאת אומרת, אחוזי האנשים שיוצאים בזמן שמסתיים, גבוהים.
מירי רגב: רק לשנות את הנוסח שלא יהיה מובן שזה תקף למיסוי.
דרור מצא: אם אפשר, שאלת הבהרה.
דרור מצא: היום בבתי הדין לעבודה, ברגע שמסתנן או פליט זר תובע אותי כמעסיק ואני מעסיק היום הרבה מאוד עובדים, אני מחויב בפסיקה לשלם לו את הפיצויים ולשלם לו את ההפרשה.
מירי רגב: יש לך אפשרות לא להעסיק אותו.
דרור מצא: השאלה מה קורה.
מירי רגב: אני לא מתכוונת להגן על עבריינים אזרחי ישראל.
דרור מצא: השאלה אם העשרים אחוזים פיקדון תקפים.
שי סומך: הם במקום.
שי סומך: אני מציע להוסיף לנוסח קרן השתלמות כדי שיובהר שלא תהיו חייבים בקרן השתלמות.
שי סומך: מי שמשלם את הפיקדון, לא חייב בפנסיה, בהפרשה לקופת גמל לקצבה וגם בקרן השתלמות.
שי סומך: כדאי להבהיר את זה גם בנוסח.
תומר רוזנר: כתוב קופת גמל.
שי סומך: אין בעיה.
שי סומך: אם אתם חושבים שזה מובהר בנוסח, בסדר.
מירי רגב: תבהירו כדי שזה יהיה כתוב יותר ברור כי יש אנשים שקוראים ולא יודעים ולא מבינים.
מירי רגב: שיהיה כתוב בנוסח.
מירי רגב: אני מבקשת שבנוסח יהיה כתוב את מה שהוא אמר כאן.
מירי רגב: סעיף (7).
שושנה שטראוס: בסעיף 1יא - בסעיף קטן (ב), במקום "(להלן – הקרן)" יבוא "(בפרק זה – הקרן)".
שושנה שטראוס: בסעיף קטן (ב1), במקום "(להלן – חשבון הבנק)" יבוא "(בפרק זה – חשבון הבנק)".
פסקה יבוא: "(3) על אף האמור בפסקאות (1) ו-(2), היה העובד הזר מסתנן, יחולו הוראות אלה: משכר העבודה של העובד הזר, לרבות חלק העובד שהופקד בקרן או בחשבון הבנק לפי סעיף 1י3 וכן מעשרה אחוזים מחלק המעסיק שהופקד בקרן או בחשבון הבנק לפי הסעיף האמור, ינכה המעסיק מס במקור בהתאם לסעיף 164 לפקודת מס הכנסה ובשיעורים הקבועים בסעיף 121 לפקודה האמורה.
פסקה יבוא: על יתרת חלק המעסיק שהופקד בקרן או בחשבון הבנק לפי סעיף 1י3, יחולו הוראות פסקה (1) ויוטל המס כאמור בפסקה (2)".
פסקה יבוא: (ד) בסעיף קטן (ט), במקום "לפי סעיף זה" יבוא "לפי פרק זה".
1יא יבוא: "1יא1 חובת דיווח לממונה מעסיק המשלם פיקדון עבור מסתנן, ידווח לממונה באופן מקוון, במעוד ביצוע התשלום, על תשלום הפיקדון כאמור לגבי כל עובד זר שהוא מסתנן המועסק על ידו, על סכום הפיקדון ששולם והתקופה שבעדה שולם, ועל פרטיו ופרטי העובד הזר, שהוא מסתנן שבעדו שולם הפיקדון.
1יא יבוא: 1יא2 הזכאות לכספי הפיקדון על אף הוראות סעיף יא(ד), היה העובד הזר מסתנן שעזב את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה לאחר תום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו, יחולו הוראות אלה: המסתנן יהיה זכאי לקבל 55 אחוזים מכספי הפיקדון בתוספת הרווחים ובניכויים בניכוי דמי ניהול של הקרן או בניכוי עמלות בשל ניהול חשבון הבנק, לפי העניין, ובניכוי מס כדין בשל אותו חלק, עם עזיבתו את ישראל.
1יא יבוא: עזב המסתנן את ישראל לא יאוחר מששה חודשים מתוחם התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו, יהיה זכאי, בנוסף לחלק מכספי הפיקדון האמור בפסקה (1), גם ליתרת כספי הפיקדון בתוספת הרווחים ובניכויים כמפורט להלן ולפי הסדר כמפורט להלן, בשל אותה יתרה.
1יא יבוא: הוצאות ההרחקה החלות על העובד הזר לפי הפרק הרביעי לחוק הכניסה לישראל.
1יא יבוא: סכום השווה למכפלת הסכם שנותר לאחר הניכוי לפי פסקה (1) בשיעור הניכוי החל לגבי העובד הזר, המפורט בטור ב' בתוספת השנייה, בהתאם לתקופה שחלפה תום התקופה לשהייה בישראל החלה לגבי העובד הזר עד למועד עזיבתו את ישראל (בסעיף זה – תקופת השיהוי), המפורטת בטור א' שבתוספת השנייה.
1יא יבוא: מס כדין על הסכום הנותר לאחר הניכוי לפי פסקה (2).
1יא יבוא: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), מצא הממונה, לפי בקשה של עובד זר שהוא מסתנן, כי נבצר ממנו לעזוב את ישראל עד תום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו, או כי בתום לב ובשל טעות של העובד הזר שהוא מסתנן הוא לא עזב את ישראל עד תום התקופה האמורה, וכי בשל כך לא יהיה זה צודק לזקוף לחובתו את תקופת השיהוי, כולה או חלקה, רשאי הממונה להחליט על הפחתת תקופת השיהוי שתיזקף לחובתו לעניין סעיף קטן (א)(2).
1יא יבוא: (ג) הממונה לא יפעיל את סמכותו לפי סעיף קטן (ב) לגבי עובד זר שהוא מסתנן, אם חלפו מעל 18 חודשים מתום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו ועד המועד שבו התקבלה בקשתו במשרדי הממונה.
1יא יבוא: (ד) הגשת בקשה של עובד זר שהוא מסתנן לפי סעיף קטן (ב) כשלעצמה לא תמנע הרחקתו של העובד הזר מישראל ולא תעכב הרחקה כאמור.
1יא יבוא: (ה) שר הפנים, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע סוגי שמקרים ותנאים שבהתקיימם עובד זר שהוא מסתנן יהיה זכאי לקבל את כספי הפיקדון, כולם או חלקם, אף לפני המועד האמור בסעיף קטן (א).
1יא יבוא: יא3.
1יא יבוא: תשלום כספי הפיקדון לעובד הזר שהוא מסתנן על אף האמור בסעיף יא(ז), כספי הפיקדון שלהם זכאי העוד הזר שהוא מסתנן לפי סעיף 1יא2, ישולמו לידיו באמצעות הגוף המנהל את כספי פיקדון לפי פרק זה, באחת הדרכים המפורטות בפסקאות שלהן ובתנאים המפורטים בהן:
1יא יבוא: ישירות לידי העבד הזר, הוא מסתנן – לאחר שהעובד הזר עבר את ביקורת הגבולות בנמל התעופה בן גוריון או במעבר גבול אחר שקבע שר הפנים, בעת עזיבתו של העובד הזר את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית מנה, ובלבד שהעובד הזר הגיש לממונה בקשה בכתב למשיכת כספי הפיקדון וצירף אליה צילום כרטיס וטיסה ודרכון או מסמך נסיעה תקף אחר להנחת דעתו של הממונה, שבעה ימים לפחות לפני עזיבתו את ישראל אך לא יותר משלושים ימים לפני המועד האמור.
1יא יבוא: בהעברה בנקאית לזכות חשבון בנק המתנהל על שמו של העובד הזר שהוא מסתנן – בתוך שלושים ימי עבודה מהיום שנודע לממונה על עזיבתו את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה, ובלבד שפרטים מלאים ומדויקים אודות חשבון הבנק נמסרו למונה לפי סעיף, 1יא5.
1יא יבוא: לא מסרו פרטים כאמור, תתבצע ההעברה הבנקאית לפי פסקה זו, בתוך שלושים ימי עבודה מיום מסירת הפרטים כאמור.
1יא יבוא: שר הפנים, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה רשאי לקבוע דרכים ותנאים נוספים להעברת כספי הפיקדון לעובד זר שהוא מסתנן.
1יא יבוא: 1יא4 זכאות לכספי הפיקדון ותשלומם לאחר פטירת העובד הזר שהוא מסתנן נפטר עובד זר שהוא מסתנן בטרם עזב את ישראל, והממונה אישר שהעובד הזר היה זכאי לכספי הפיקדון לפי סעיף 1יא2 אילו היה עוזב את ישראל ביום פטירתו, יועברו כספי הפיקדון שלהם היה זכאי אילו עזב כאמור, בהעברה בנקאית לזכות חשבון הבנק התנהל על שמו בהתאם להוראות פסקה (2) של סעיף 1יא3(א).
1יא יבוא: לא מסר העובד הזר שהוא מסתנן פרטי חשבון בנק המתנהל על שמו לפי סעיף 1יא5, יועברו כספי הפיקדון כאמור בסעיף קטן (א) למי שהוכח שהוא בן זוגו ובאין בן זוג – למי שהוכח שהוא ילדו.
1יא יבוא: לא מסר העובד הזר שהוא מסתנן פרטי חשבון בנק המתנהל על שמו לפי סעיף 1יא5 ולא הוכח כי לעובד הזר בן זוג או ילד כאמור סעיף קטן (ב), יועברו כספי הפיקדון למי שנקבע שהם יורשי העובד הזר, בהחלטה שיפוטית סופית או בהחלטה רשמית סופית אחרת שניתנה על פי דין הירושה החל על העובד הזר ואושרה כדין בישראל.
1יא יבוא: על אף הוראות סעיף זה, רשאי שר הפנים לקבוע כי כספי הפיקדון של עובד זר שהוא מסתנן שנפטר כאמור בסעיף זה, יועברו למוטב שהוא בן משפחה מדרגה ראשונה של העובד הזר.
1יא יבוא: קבע השר כאמור יקבע הוראות לעניין מסירת פרטי המוטב בידי העובד הזר, לממונה.
1יא יבוא: 1יא5 פרטי חשבון הבנק של העובד הזר שהוא מסתנן העובד הזר שהוא מסתנן ימסור לממונה פרטים מלאים לגבי חשבון בנק המתנהל על שמו לצורך קבלת כספי הפיקדון לפי סעיפים 1יא3 ו-1יא4 באמצעות תצהיר כמשמעותו בסעיף 15 לפקודת הראיות (נוסח חדש), התשל"א-1971, או בתצהיר שניתן בפני גורם מוסמך מחוץ לישראל בהתאם לסעיף 30 לפקודה האמורה.
1יא יבוא: 1יא6 שימוש בכספים שלא הוצאו על ידי עובד זר שהוא מסתנן על אף האמור סעיף יא(ז)(2), כספי פיקדון שלא הוצאו על ידי עובד זר שהוא מסתנן מהקרן או מחשבון הבנק לפי סעיף 1יא2 ובכלל זה סכומים שנוכו לפי סעיף קטן (א)(2) של הסעיף האמור בשל שיהוי בעזיבה לאחר תום התקופה לשהייה בישראל, ניתן לעשות בהם שימוש לצרכים בריאותיים של עובדים זרים השוהים כדין בישראל, בתום שנתיים מתום התקופה לשהייה בישראל החלה לגבי העובד הזר שהוא מסתנן.
1יא יבוא: 1יא7 סייג אין בהפקדת סכום הפיקדון בקרן או בחשבון בנק לפי פרק זה או בדיווח לממונה לפי סעיף 1יא1 משום אישור לחוקיות העסקתו של עובד זר שהוא מסתנן בידי מעסיק או לחוקיות שהייתו או עבודתו של העובד הזר בישראל.
1יא יבוא: בסעיף 2(ב)(8), במקום "סעיף 1יא" יבוא "פרק ד'".
1יא יבוא: בסעיף 6א(ב), במקום "סעיף 1יא" יבוא "פרק ד'".
1יא יבוא: בסעיף 6ג - בסעיף קטן (א), במקום "עד 1יא" יבוא "עד 1יא8".
1יא יבוא: בסעיף קטן (ב), אחרי "1ח" יבוא "1י3" ובמקום "אי תחולת סעיף" יבוא "אי תחולת סעיפים 1י3".
1יא יבוא: בסעיף קטן (ג), בכל מקום לפני "ו-1יא(ב) עד (ז) יבוא "1יא1 עד 1יא8".
1יא יבוא: בסעיף 8(ב), לפני "1יא(ב) עד (ז), יבוא "1י8, 1י5 ו-יא1 עד יא7".
8 יבוא: 8א.
8 יבוא: שינוי התוספת השנייה שר הפנים, בהסכמת שר האוצר, לאחר התייעצות עם השר ובאישור הועדה, רשאי, בצו, לשנות את התוספת השנייה".
8 יבוא: בתוספת, במקום הכותרת "תוספת" יבוא "תוספת ראשונה".
הראשונה יבוא: "תוספת שנייה (סעיף 1יא2(ב)(2)) שיעור הניכוי בשל שיהוי בעזיבה טור א' טור ב' תקופת השיהוי שיעור הניכוי עד חודשיים 25 אחוזים מעל חודשיים עד שלושה חודשים 35 חודשים מעל שלושה חודשים עד ארבעה חודשים 50 אחוזים מעל ארבעה חודשים עד חמישה חודשים 65 אחוזים מעל חמישה חודשים עד שישה חודשים 80 אחוזים"ץ.
יונתן יעקובוביץ': לגבי 1יא7.
יונתן יעקובוביץ': אני לא מומחה לדיני עבודה, אבל אם אפשר לקבל התייחסות.
יונתן יעקובוביץ': אולי כדאי להבהיר שאם מפטרים אותו, הוא לא חייב שימוע וכל הדברים הללו.
יונתן יעקובוביץ': זה לא מקנה לו זכויות.
יונתן יעקובוביץ': אם רוצים להוציא לו צו גירוש ועכשיו הוא יכול לעכב את זה בגלל איך שהוא פוטר מהעבודה.
יונתן יעקובוביץ': אני חושש שהכנסת הנושא הזה לחוק עובדים זרים מקנה לו זכויות בחוקי עבודה שעלולות ליצור בעיות.
יונתן יעקובוביץ': האם יש כאן התייחסות מספקת?
יונתן יעקובוביץ': אני לא אומר שהסעיף הזה נותן לו אבל אני אומר שהסייג הזה נכנס בגלל שאנחנו מבינים שבפעם הראשונה אנחנו בעצם נותנים התייחסות חוקית להעסקת מסתנן.
יונתן יעקובוביץ': אני חושב שאולי הסייג הזה הוא לא מספיק וצריך לתת את הדעת לגבי כל הזכויות שיכולות לעכב גירוש של אדם כזה אם הוא עובד, זכויות שימוע ודברים כאלה שברגע שהפכנו אותו לעובד זר - - -
מירי רגב: לא הפכנו אותו לעובד זר.
יונתן יעקובוביץ': אבל כשהוא עובד ואנחנו נותנים לזה איזושהי הכרה, הוא תוקע כאן יתד ויכולים לנסות דרך בתי דין לעבודה להחיל עליו זכויות.
יונתן יעקובוביץ': אני רוצה לוודא שהסעיף הזה יבהיר בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים ותתייחס ותטפל בדברים האלה כדי שלא אחר כך יוצא צו גירוש והמסתנן יגיד בבית דין לעבודה שלא עשו לו שימוע לפני פיטורים.
מירי רגב: זה נותן לגיטימציה להעסקה בלתי חוקית.
יונתן יעקובוביץ': הסעיף הזה בא לומר שאנחנו לא נותנים.
יונתן יעקובוביץ': אני אומר שיעגנו את זה.
תומר רוזנר: אמרה השופטת חיות פעם וחזרה על כך וגם השופט פוגלמן שמדיניות הממשלה להמשיך – ועכשיו גם בפסק הדין האחרון בנושא הזה – בעמימות הנורמטיבית לגבי מעמדם של השוהים הבלתי חוקיים לא יכולה להימשך.
תומר רוזנר: אכן ההוראות שאת מציעה כאן לממשלה מעגנות בהחלט את זכותם של האנשים האלה לעבוד.
תומר רוזנר: ייכתב מה שייכתב בסעיף המוצע 1יא7, זה ברור שהסעיף הזה מעגן את הזכות לעבוד.
תומר רוזנר: הוא למעשה מעגן את העובדה שהמדינה מעורבת בעבודה הזאת, מכירה בה, יודעת עליה, מנהלת פיקדונות עבור העובדים.
מירי רגב: אין לה ברירה.
תומר רוזנר: אין בעיה אבל הכנסת צריכה לדעת.
מירי רגב: אי אפשר להעמיס את כולם בצורה מסודרת על מטוסים.
מירי רגב: היא הייתה עושה את זה אבל אין לה ברירה.
תומר רוזנר: בסדר גמור, אבל הכנסת צריכה לדעת שככל שאנחנו מערבים את המדינה, ייכתב מה שייכתב בסעיף, שכאילו זה לא עושה את זה, ברור שזה עושה את זה.
תומר רוזנר: זה מחליש את הטיעון שאסור להם לעבוד.
תומר רוזנר: אתם צריכים לקחת את זה בחשבון.
יונתן יעקובוביץ': גברתי, אם אפשר, בלי דרמה.
יונתן יעקובוביץ': בחקיקה ראשית אפשר להחליט שמסייגים את הזכויות שנוגעים לעובדים זרים.
תומר רוזנר: זה לא מה שאמרתי.
יונתן יעקובוביץ': צריך לתת את הזכות שלא ישחילו את זה אחר כך בפסיקה.
יונתן יעקובוביץ': אפשר בהחלט לקבוע שאם הוא מקבל צו גירוש, זה לא נחשב פיטורים של המעסיק.
יונתן יעקובוביץ': אפשר לפתור את זה יחסית בקלות.
יונתן יעקובוביץ': אני רק מבקש שיפתרו את זה עכשיו.
גלעד קרן: עצם הקביעה שיש הסדר לגבי העסקת מסתננים - - -
תומר רוזנר: שמדווחים עליו למדינה והמדינה יודעת.
מירי רגב: כי אין ברירה.
יונתן יעקובוביץ': השאלה אם אפשר להעביר את כל הסעיפים האלה לחוק למניעת הסתננות.
יונתן יעקובוביץ': זה מלכתחילה היה פותר ואני לא מבין למה עשו את המישמש הזה.
יונתן יעקובוביץ': אם היו עושים בתחילה סעיף ייעודי, לדעתי זה היה יוצר פחות בעיות.
הילה רענן: אנחנו חתומים על אמנות בין-לאומיות שמחייבות להשוות תנאי עבודה.
יונתן יעקובוביץ': אפשר להכניס סעיף.
הילה רענן: אתה אומר שלצורך העניין לא צריך לעשות להם שימוע.
יונתן יעקובוביץ': אם היה אפשר להכניס אותו הדבר לחוק למניעת הסתננות, זה היה יותר פשוט לדעתי אבל אני אומר בלי קשר שאפשר להכניס שצו גירוש לא נחשב פיטורים של המעסיק אלא הוא מתפטר.
יונתן יעקובוביץ': יחסית, הנה, בקלות פתרתי את זה.
הילה רענן: אני לא בטוחה שפתרת את זה כל כך בקלות.
הילה רענן: אתה העלית רעיון שבכלל לא בוודאות הוא חוקי.
הילה רענן: אתה פשוט זרקת משהו לאוויר ואתה חושב שזה פתר את הבעיה, אבל זה לא כי אנחנו חתומים על אמנות בין-לאומיות.
יונתן יעקובוביץ': אני מצטער אבל אני רוצה להזכיר שמדובר בחקיקה ראשית.
יונתן יעקובוביץ': אם זה יהיה בחקיקה ראשית, זה יהיה חוקי.
הילה רענן: לא.
הילה רענן: זה לא יהיה חוקי כי יש חוק שנוגד אמנות בין-לאומיות שישראל היא צד להן.
הילה רענן: אתה לא יכול לעשות כל מה שאתה רוצה.
יונתן יעקובוביץ': שאלתי אם מותר לנו לעשות את זה.
יונתן יעקובוביץ': אני לא אומר.
הילה רענן: לא בדקת את זה ואתה לא יכול להגיד דברים בלי לדעת.
תומר רוזנר: איך את מתייחסת לעובדה שכאן מפלים ביניהם לבין העובדים האחרים?
הילה רענן: יש עם זה בעייתיות.
תומר רוזנר: אולי כדאי שזה ייאמר לפרוטוקול.
תומר רוזנר: את אומרת שיש עם זה בעייתיות.
יונתן יעקובוביץ': אין בזה שום בעייתיות כי אתה לא מפלה אותו לרעה, כי אתה לא מוריד מהשכר שהוא מרוויח.
יונתן יעקובוביץ': אל תעלי בעיות שלא קיימות.
מירי רגב: תעביר לי איזשהו נוסח.
יונתן יעקובוביץ': אין בעיה כי אתה לא מוריד לו בשכר.
יונתן יעקובוביץ': השכר שהוא מקבל, אתה לא נוגע בו.
יונתן יעקובוביץ': זאת ממש לא בעיה.
מירי רגב: ממשיכים.
מיכל תג'ר: יש לי שתי הערות, כאשר האחת היא בעניין חובת הדיווח לממונה של המעסיק.
מיכל תג'ר: אני חושבת שראוי להוסיף חובת דיווח של הממונה לעובד.
מיכל תג'ר: כלומר, אם מנוהלים כאן כספים שיתכן שינוהלו במשך שנים ארוכות, מן הראוי שהעובד ידע מה הסכומים ואם המעסיק לא הפריש לו את הכסף.
מיכל תג'ר: תחשבי על זה שמנוכה כסף משכר העבודה שלו כל חודש, והעובד צריך לדעת אם המעסיק לא העביר את זה.
מיכל תג'ר: יכול להיות מצב, ואנחנו רואים מקרים כאלה, שמנכים שכר מעובדים, גם בגין הפרשות פנסיוניות, אבל לא מעבירים אותם לקרן הפנסיה, לגבי עובדים ישראלים.
מיכל תג'ר: קרנות הפנסיה מחויבות בדיווח רבעוני ביחס לכספים האלה.
מיכל תג'ר: חייבים להציג כאן חובת דיווח על ניהול הכספים האלה.
מיכל תג'ר: השאלה היא אם הכסף הזה שירד לו מהמשכורת באמת עבר לקרן הפיקדון לא לכיס של המעסיק.
מיכל תג'ר: מהבחינה הזאת בעיני הכרחי לכלול חובת דיווח של הממונה לעובד בדיווחים מקבילים לתקנות שחלות על קרנות הפנסיה כי אחרת זאת גם רשלנות רבתי של המדינה כי העובד יכול לבוא אחרי עשר שנים ולטעון גרמתם לי נזקים כלכליים, המעסיק גנב אותי לאורך שנים.
מירי רגב: אז המדינה תגן על עצמה, העובד יגן על עצמו וילכו לבית משפט.
מירי רגב: בתי המשפט אוהבים להתעסק בנושאים האלה ובית המשפט יקבע את מה שהוא יקבע.
מיכל תג'ר: אני חושבת שגברתי לא מבינה משהו.
מיכל תג'ר: זה מעבר להפרשות הסוציאליות.
מיכל תג'ר: זה כסף שיורד להם כל חודש מהמשכורת.
מיכל תג'ר: המעסיקים יכולים במשך שנים לגנוב אותם ולא להעביר את הכספים האלה.
מיכל תג'ר: זאת תהיה רשלנות של המדינה, של מי שניהל את הקרן צריך לקבוע כאן חובת דיווח לקרן הפיקדון הזאת בדומה לחובת הדיווח שחלה על קרנות פנסיה וקרנות השתלמות.
מיכל תג'ר: לא יכול להיות שתהיה חובת דיווח של המעסיק לממונה אבל לא תהיה איזושהי חובת דיווח של הכסף של העובד שמורידים משכרו.
מירי רגב: תבדקו את זה ותתנו לי תשובה, אם יש חובת דיווח.
מיכל תג'ר: לעניין הניכויים מהשכר.
מיכל תג'ר: רוצים ליצור כאן תמריץ שהעובדים האלה, האנשים האלה, המסתננים, יעזבו את ישראל.
מיכל תג'ר: יהיה הון כסף בקרן הפיקדון אם היא תוקם.
מיכל תג'ר: בשביל מה צריך את הניכויים האלה?
מיכל תג'ר: באמת, בשביל מה צריך את זה?
מיכל תג'ר: אז הם השתהו בחודשיים, אז הם השתהו בשלושה חודשים, יש שם הון כסף.
מיכל תג'ר: שייתנו להם מאה אחוזים מהשכר, ייקחו את המס.
מיכל תג'ר: מספיק שלא נתתם להם רווחים על כל הדברים האלה, מספיק שזה נוהל באופן כזה.
מיכל תג'ר: באמת.
מיכל תג'ר: מספיק שהם לאורך שנים חיו - - -
מירי רגב: את כבר מכינה את התזה לבית המשפט.
מירי רגב: אלה לא קרנות.
מירי רגב: זה פיקדון שלהם.
מיכל תג'ר: פיקדון.
מיכל תג'ר: מאיזה פיקדון מורידים 25 אחוזים אחרי חודש איחור?
מירי רגב: הבנתי מה שאמרת.
מיכל תג'ר: זה מפלצתי לגמרי.
עודד פלר: בהמשך לזה, שתי הערות.
עודד פלר: האחת, אנחנו לא מכירים מנגנון כזה שבמנגנון מינהלי, בסוג של סנקציה מינהלית אוכלים לאנשים זכויות סוציאליות בצורה כזאת, זאת אומרת, בהחלטות של פקידים בלי שהדבר הזה נבחן בשום דרך אחרת.
מירי רגב: אלה לא פקידים.