GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפרח דוכובני: נכון.
יפרח דוכובני: הפקחים בניגוד לשוטרים לא עושים שמונה חודשים של הכשרה לצערי, הם עושים הכשרה של פקח עירוני, שזו הכשרה של משרד הפנים, זה 52 שעות של הכשרה, הכשרה אחת, ואחר-כך אלה שהולכים לתחום של הפקח המסייע, קרי, לעבוד ביחידת אכיפה עירונית, עושים עוד הכשרה של חמישה ימים באחד מבתי הספר לאבטחה שהמשטרה אישרה, ובחמישה הימים האלה אחד הדברים שאנחנו שמים עליו דגש בסילבוס זו הכשרה להפעיל את הסמכויות הנוספות שניתנות להם, כמו סמכות העיכוב, סמכות החיפוש, סמכות תפיסת החפץ וכו'.
יפרח דוכובני: זאת ההכשרה.
יפרח דוכובני: בנוסף, אנחנו כמשרד יחד עם החוליה יחד עם המשטרה, אנחנו עושים העשרות שנתיות, אנחנו עושים עוד שני ימי הכשרה בכל שנה לפקח, ועכשיו גם נכניס מבחן שנתי לפקח – המשטרה עושה את זה במסגרת שלה לשוטרים – שהוא יהיה חייב לעמוד בו.
יפרח דוכובני: אנחנו בונים תהליך מסודר של מה קורה אם הוא לא עומד במבחן, הוא עושה מבחן חוזר וכו'.
דוד צור: האם ההשתלמויות וההכשרות נעשות גם במשותף?
יפרח דוכובני: זה משותף.
יפרח דוכובני: ההעשרות נעשות במשותף, רק אתמול היינו בהעשרה מחוזית באשקלון.
יפרח דוכובני: עשינו הכשרה בת יום ל-100 איש, 50 שוטרים ו-50 פקחים.
יפרח דוכובני: כך אנחנו עוברים את כל הארץ, יש לנו תוכנית סדורה, הן להכשרות והן לבקרות.
יפרח דוכובני: אולי לא נגענו בבקרות.
יפרח דוכובני: המערך הזה מלווה בבקרות סדורות שאנחנו עושים יחד עם האנשים של ניר מזור ויוצאים סיכומים ויש מעקב אחרי העניין.
דוד צור: אמיר, בוקר טוב.
דוד צור: יש לי שתי שאלות אליכם.
דוד צור: באופן כללי נאמר כאן שהפרויקט מתוקצב ויש הבנות והסכמה גם לגבי היציאה לדרך בירושלים.
דוד צור: שמענו את המספרים, הם באמת לא גדולים בכלל התקציב של המשרד לביטחון פנים.
דוד צור: לא שאלנו, כי אין פה נציג של השלטון המקומי, אם כי יש פה נציג של ירושלים, האם זה אותו דבר גם לגבי הרשויות המקומיות מבחינת תקצוב אקסוגני או שזה התחשבנות אתם מתקציב איזון או משהו אחר?
איתי קורן: - - -
דוד צור: שנייה, אני אתן לך לדבר.
איתי קורן: אני ממשרד הפנים, מהמינהל לשלטון המקומי.
דוד צור: אני אתן גם לך לדבר.
דוד צור: שאלה שנייה.
דוד צור: האם עשיתם עד עכשיו בדיקה של מספרים איך זה השיב את עצמו?
דוד צור: האם זה מממן את עצמו דרך הדוחות שנכנסים לרשויות או דוחות ארציים דרך משרד הפנים שנכנסים לאוצר המדינה בהיבט של קנסות ודוחות?
אמיר אדרי: אני אתחיל משאלת עלות-תועלת.
אמיר אדרי: לא בחנו עדיין ברמה פרטנית.
אמיר אדרי: המשרד לביטחון פנים הציג לנו מצגת בנושא שבה הוצגו התועלות.
אמיר אדרי: הקושי הוא בכימות התועלות ולנסות להעביר אותן למספרים.
אמיר אדרי: כמו הרבה מאוד השקעות של הממשלה, מרבית ההשקעות של הממשלה הן בעלות תשואה חיובית, כלומר, הן מחזירות את עצמן.
אמיר אדרי: השאלה כמה הן מחזירות את עצמן, בתוך כמה זמן, ועד כמה הן טובות ביחס לחלופות, ביחס להשקעות האחרות.
אמיר אדרי: תמיד זה נמדד ביחס לחלופות.
אמיר אדרי: זה משהו שנעשה בשיתוף עם המשרד לביטחון פנים.
דוד צור: עדיין אין נתונים על העניין הזה.
דוד צור: לגבי תקצוב הפרויקטים, האם יש תת-תקצוב?
דוד צור: לא שמעתי ביקורת בעניין.
דוד צור: בדרך כלל באים אלינו עם פרויקטים לא מתוקצבים וכן הלאה.
אמיר אדרי: קיים סיכום תקציבי בנוגע לשיטור עירוני.
אמיר אדרי: הסיכום הגיע במקורו מיוזמה של שר האוצר לשעבר, יאיר לפיד, שבו הוסכם על תוספת של 35 רשויות מקומיות שיזכו לקבל שיטור עירוני, כמובן בהתאם למפתחות.
אמיר אדרי: כלומר, עיר חזקה תשתתף באחוזים משמעותיים יותר ביחס לרשות חלשה.
דוד צור: האם הרשויות מתוקצבות לעניין הזה?
איציק נידם: יש לנו דיאלוג עכשיו עם האוצר על התמהיל, והוא יתוקצב בהתאם לצורך.
איציק נידם: המקורות יהיו, חלקם מהאוצר, חלקם מקורות עירוניים.
דוד צור: משרד הפנים.
איתי קורן: אני ממינהל לשלטון המקומי במשרד הפנים.
איתי קורן: אני אחלק את זה לשני נושאים.
איתי קורן: לגבי הנושא של התקצוב, הרשויות המקומיות לא מתוקצבות על-ידי משרד הפנים באיזה תחום של הפיילוט של השיטור העירוני.
איתי קורן: בדרך כלל אותן רשויות חלשות, כמו שנאמר פה, מספר הפקחים שהן מעמידות, כמו שאמרנו זה אחד לשני שוטרים.
איתי קורן: הרשות צריכה לממן את אותו פקח או שהיא מממנת אותם מהתקציב השוטף שלה, מהארנונה ומהדוחות שהיא גובה, או, אפשרות נוספת, יש הנושא של אגרת שמירה שהרשות המקומית יכולה לחוקק חוק עזר לאגרת שמירה.
איתי קורן: בחוזה מנכ"ל שהוצאנו בפברואר 2013 הרשות המקומיות יכולה לכלול את אותם פקחים שמסייעים לשיטור העירוני, אפשר לכלול אותם בתחשיב של אגרת השמירה.
דוד צור: כמה רשויות עשו את זה כבר?
דוד צור: אני יודע שתל-אביב עשתה.
איתי קורן: בשנה האחרונה היו בחירות, ברשויות היתה שנת בחירות, הן פחות רצו לגעת בזה.
איתי קורן: אני יכול להגיד לך שבשנת 2014 ועכשיו, תחילת 2015, אני נפגש עם הרשויות, וכמעט כל רשות שנכנסת לפיילוט, לנושא של השיטור העירוני, רוצה במקביל לגבות את אגרת השמירה.
דוד צור: זה דורש אישור הוועדה, לא?
עידו בן-יצחק: כשהוועדה אישרה את החוק שמסדיר את קביעת אגרת השמירה וכשהיא אישרה את החוק של השיטור העירוני, אני לא חושב שהיא התכוונה לכך שיגבו כספים אקסטרה מהתושבים על השיטור העירוני.
עידו בן-יצחק: להיפך, אחד הדברים שהוועדה חששה מהם היא שהעברה של העניינים שנעשו על-ידי המשטרה, שאותם היא עושה במסגרת תקציבה שנקבע במסים הכלליים של המדינה, לא יוטל על האזרחים במסגרת אגרות והיטלים אחרים.
איתי קורן: אני אומר לך בשטח, הלכה למעשה - - -
עידו בן-יצחק: אני לא יודע מה אומר השטח, אני יודע מה - - -
דוד צור: זה לא דורש אישור?
דוד צור: הוא דורש אישור רק ממשרד הפנים לעשות - - -
איתי קורן: חוק עזר דורש את אישור משרד הפנים, הרשות המקומית מביאה את ההחלטה קודם כול בפני מליאת המועצה.
איתי קורן: אגב, זה איזה רכיב בתחשיב.
איתי קורן: אגרת השמירה למעשה היא רק על אותם פקחים מסייעים מהשירות העירוני - - -
דוד צור: נקרא לילד בשמו, זה עוד פעם הטלת מסים על התושבים.
דוד צור: איך שלא תקרא לזה במילים יפות.
איתי קורן: אם נגעת בעיריית תל-אביב, גם עיריית תל-אביב לצורך העניין כבר התחילה לגבות אגרת שמירה מתושבי תל-אביב.
איתי קורן: אגב, יש תעריפים מקסימליים.
איתי קורן: יש תקנות של תעריף מקסימלי.
איתי קורן: חלק מאותן עלויות של אגרת שמירה זה גם אותם פקחים מסייעים לשיטור העירוני.
איתי קורן: זה משהו ידוע לרשויות המקומיות.
עידו בן-יצחק: לא היה ידוע לחברי הכנסת כשהם חוקקו את החוק.
איתי קורן: אני משקף את הדברים, אני לא - - -
דוד צור: אמיר, לא סתם רציתי לגעת בסוגיה התקציבית, כי בסוף אסור לנו - - - את האזרח.
דוד צור: מה שקורה כאן, יש מצב שיש משטרה יחסית חלשה במובן היכולת שלה לספק את כל השירותים על כלל המשימות שלה.
דוד צור: יש פה רעיון חכם, וצריך לעודד אותו, יש פה איגום של משאבים, הליכה ביחד, זה מייצר שירות הרבה יותר חזק.
דוד צור: כרעיון זה נהדר, גם מצביעים פה על תוצאות טובות, בטח בהקשר של השירות לאזרח, של הורדת פשיעה, של הסטה של כוחות מקצועיים לתחומים אחרים ומיקוד בתחומים של איכות חיים.
דוד צור: זאת אומרת, יש פה ווין-ווין.
דוד צור: הבעיה העיקרית להבין את המודל העסקי, התקציבי של הנושא הזה, כי איך שלא מסתכלים על זה, אם זה יהיה הכיוון שבו הולכים ומשיתים עלויות על אזרחים, אנחנו נמצא שתי טענות מאוד קשות, שבכוונה הצגתי בתחילת הדיון, האחת, של ביזור של סמכויות והתערטלות מאחריות וסמכות של מדינה, למרות שיש פה רשויות שהם עובדי ציבור, אבל עדיין בתחום הזה של משטרה.
דוד צור: ואם לנקוט בלשון עדינה, שלא יעבדו על הציבור עוד פעם מבחינה כספית, כי בסוף הוא גם משלם.
דוד צור: והשנייה, יש פה גם רשויות חזקות אל מול חלשות, גם זו טענה שנשמעת – יש עליה תשובה כמובן, אבל היא גם נשמעת – לצורך העניין בבאקה או בירוחם יהיה קשה מאוד לעשות שיטור עירוני ולהשית עוד עלויות של ארנונה על התושבים, ולכן הם לא יזכו כנראה לשיטור עירוני.
דוד צור: לכן הציפייה לפחות מהכסף שחוזר, בגלל זה תעשו את העבודה הזאת, כי מן הסתם זה יעלה פה את כמות הדוחות, אז מהכסף שחוזר.
דוד צור: לדעתי צריך לרדת מהסיפור של היטלי - - -
קריאות: אגרת שמירה.
דוד צור: מה עוד, זה עכשיו לא קשור, אבל פרוצדורלית אני חושב שלמעשה להעלאה של ארנונה נדרש אישור של הוועדה.
עידו בן-יצחק: לא של - - -
איתי קורן: להעלאה חריגה של ארנונה דרוש אישור של שר פנים ושר האוצר.
דוד צור: האם זה לא מגיע לוועדה?
עידו בן-יצחק: הוועדה הזאת לא דנה בכלל בארנונה.
איתי קורן: לאגרת שמירה צריך אישור חוק עזר עירוני, בתהליך רגיל של משרד הפנים - - -
עידו בן-יצחק: בכל מקרה אגרה נוספת, כמו שנאמר פה, מאחר שזה נקבע במסגרת חוק זה, זה לא משהו - - -
דוד צור: נדרש אישור כנסת.
דוד צור: להעלאה של ארנונה חריגה.
עידו בן-יצחק: אני לא מכיר את הנושא של ארנונה, אבל - - -
דוד צור: כחבר ועדת כלכלה, דנו בזה כל הזמן.
איתי קורן: בארנונה יש העלאה אוטומטית.
איתי קורן: אני לא מעורה עד הסוף בפרטים, אבל יש בארנונה המנגנון האוטומטי שאנחנו מכירים, מעבר לזה כל רשות שרוצה לקבוע מעבר למנגנון האוטומטי זה נקרא "בקשה חריגה".
איתי קורן: בקשה חריגה נידונה במשרד הפנים, בסופו של דבר שר הפנים, אם הוא חושב שהנימוקים נכונים, הוא צריך לאשר את זה, ואז הוא מביא את זה גם לחתימת שר האוצר, וברגע ששני השרים חותמים - - -
דוד צור: זה יוצא כתקנה?
דוד צור: התקנות האלה לא אמורות לעבור אישור כנסת?
יואל הדר: חוק עזר עירוני עובר אישור של שר הפנים ולא צריך לעבור אישור כנסת.
עידו בן-יצחק: אם חוקי העזר של כל 256 הרשויות היו מגיעים לפה, לא היינו יוצאים מהוועדה - - -
דוד צור: נושא הארנונה אני יודע - - -
יואל הדר: זה לא ארנונה, זה משהו אחר.
דוד צור: איך שתקרא לזה, זה ארנונה.
עידו בן-יצחק: זה היטל נוסף.
דוד צור: תקרא לזה "עבודה בעיניים".
דוד צור: תחשוב מהזווית של האזרח.
דוד צור: הוא משלם מס הכנסה, הוא משלם ארנונה, הוא משלם הכול, הוא אומר: תשמרו עלי.
דוד צור: שומרים עליו.
דוד צור: יש משטרה, אחלה.
דוד צור: פתאום אומרים לו: יש לנו רעיון נהדר, אנחנו עושים שילוב של משטרה עם עירייה, נשמור עליך עוד יותר טוב.
דוד צור: הוא אומר: אחלה, מצוין.
דוד צור: אומרים לו: עכשיו תשלם על זה.
דוד צור: אני יכול להבין את זה מהזווית של מי שמסתכל על הביטחון, על השירות, אני בטוח שנותנים לו שירות יותר טוב.
דוד צור: מכיוון שיש פה כסף שחוזר – זה לא שאין פה כסף שחוזר – לכן חשובה העבודה של משרד הפנים, משרד האוצר, המשרד לביטחון פנים והשלטון המקומי כדי לראות מה הדלתא.
דוד צור: אמרת: 35 מיליון שקל שהלכו.
דוד צור: יש עסקאות חד-פעמיות שברור שהן לאורך זמן, ואחרי זה יש כסף שחוזר, אז בואו נראה מה הכסף שחוזר.
דוד צור: יכול להיות שיסתבר פתאום שיש פה עסק רווחי, אז צריך לעשות אולי רק התאמה של הכספים ולא עוד פעם להשית עלויות על האזרח.
דוד צור: אני לא רוצה לפתוח עוד פעם מעבר למה שדיברנו על העניין הזה, לכן אני אעמיד להצבעה את הבקשה.
דוד צור: תקרא מה שצריך, ונצביע.
עידו בן-יצחק: צו לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (שינוי התוספת הראשונה לחוק) (מס' 2), התשע"ה-2015.
עידו בן-יצחק: סעיף 1, שינוי התוספת הראשונה לחוק.
עידו בן-יצחק: "בתוספת הראשונה לחוק, אחרי פרט 56, יבוא: "57 ירושלים".
דוד צור: האם מישהו רוצה להגיד משהו?
דוד צור: אני.
דוד צור: נגד, אני מניח שהכנסת הבאה תגיד.
דוד צור: שיהיה יום טוב.
יואל הדר: יום טוב.
דוד צור: ועדת המשנה בנושא של אירוע הר מירון.
דוד צור: נמצאים איתנו פה חבר הכנסת דוד אזולאי וחבר הכנסת הרב מקלב, אמורים להגיע חברי הכנסת מוזס וגם אייכלר.
דוד צור: נתחיל בכל זאת והם יצטרפו אלינו.
דוד צור: קודם כל אני מודה לכל הנוכחים, יש פה את משטרת ישראל, מפקד המחוז הצפוני, את"נ, אילן, אתה הנציג הבכיר של האגף, ומנהלת המקומות הקדושים, משרד הדתות ומשרד הפנים, סגן הממונה על המחוז, מד"א.
דוד צור: אנחנו נפתח את זה בסיור, נבקש מישראל שיוביל אותנו, יסביר לנו קצת את האירוע, למרות שכולנו בקיאים.
דוד צור: אני מציע להתרכז בעיקר בנקודות התורפה.
דוד צור: גם הרב מוזס הגיע.
דוד צור: מה שנעשה, אנחנו נשב בחדר המועצה אחר כך ו - - -
דוד אזולאי: למה אתה מתכוון?
דוד צור: מה שהעלינו בדיונים הקודמים, שלב הפיזור, שלב הכניסה והיציאה של החסידויות השונות, בעיקר תחבורתית, אבל גם מבחינה בטיחותית.
דוד צור: אחרי זה במועצה נשב ונדון בדברים.
דוד צור: הרעיון הוא להוציא בסיום היום הזה סיכום ולקחים כדי שנוכל לרשת את כלל הגורמים שעוסקים באירוע החשוב הזה.
דוד צור: ישראל, אנחנו לרשותך, בבקשה.
יוסף שוינגר: לפני ישראל, בוקר טוב לכולם.
יוסף שוינגר: נעשה את זה בקצירה בגלל מזג האוויר.
יוסף שוינגר: למעשה אנחנו נמצאים פה בנקודה שהיא שיא הלחץ באירוע, אנחנו מדברים על הולכי רגל.
יוסף שוינגר: באירוע עצמו אי אפשר לראות בכלל את הרצפה, זו תנועה דו סטרית, גברים, נשים, כאשר יש פה גשר שאתם רואים שכרגע הוא סגור, אבל הוא משמש גם נקודת מעבר שמקלה פה על כל הזרימה, גם מבחינת מהדרין, אבל גם מבחינת העברה של הציבור.
יוסף שוינגר: אתם רואים שהכביש עדיין קצת בשיפוע, באמצע אירוע לפעמים זה גורם לבעיות, כי אתה צריך כל הזמן להעביר פה גם סדרנות, גם כוחות של עזרה ראשונה, בגלל הלחץ, ולפעמים הכביש נהיה שמנוני, אתה צריך לדאוג ממש לבטיחות האנשים.
יוסף שוינגר: מבחינת הבעיות שיש לנו באירוע הזה, אחד הפיקים, אבל פיקים שנמצאים בשליטה, כשאנחנו מדברים על בעיות שאנחנו לא תמיד נמצאים בשליטה זה בעיות התחבורה, על זה צריך לתת את הדעת.
יוסף שוינגר: יש כל שנה שיפורים יותר ויותר, הצעות של משטרת תנועה ארצית, של משטרת המחוז, של קציני הבטיחות, אנחנו משתדלים כמובן לעמוד בכל המטלות, לא שאין ויכוחים, לא שאין פערים, אבל בדבר אחד אני יכול להגיד, בבטיחות לא חוסכים.
יוסף שוינגר: אין מצב כזה שיגידו לנו 'רבותיי, כאן יש סכנה חס וחלילה לבטיחותו של אדם, מישהו שעלול להיפגע', בקטע הזה אנחנו לא נתווכח.
יוסף שוינגר: אתה יכול כן להתווכח אם יש דרישות תקציביות שאתה לא מגובה בהן מבחינת האוצר, מבחינת מדינת ישראל, ממשלת ישראל, אתה יכול להגיד שזה הפול שיש, עם זה צריך להתמודד ולהתאים גם את התכניות.
יוסף שוינגר: אבל בקטע הבטיחותי, וכולנו זוכרים את האסון המחריד שהיה בהר הרצל, שהתמוטט מנוף, לכן בקטע הבטיחותי נמצא איתנו פה פיני אזרזר, שהוא קצין הבטיחות שמלווה אותנו ממש בכל צעד וצעד.
יוסף שוינגר: אני מציע שנתחיל והרב ישראל דרעי, המנהל בצפון, יוביל.
ישראל דרעי: אנחנו ניכנס כעת לאזור הקבר.
ישראל דרעי: רוב הלחץ ורוב העומסים נמצאים בתוך אתר הקבר.
ישראל דרעי: כמובן שהכול מסודר מול משטרת המחוז, יש מפקד כוח קבר, יש כוחות סדרנים בסדר גודל שבאמת לא חוסכים אפילו באחד, אני חושב שבשנה שעברה הוספנו ושדרגנו ברמות מאוד מאוד גבוהות, מה שלא היה בשנים עברו, וגם הפקנו את הלקחים לגבי השנה.
ישראל דרעי: מבחינת הקבר, הוא מנוהל היטב ובצורה מדהימה על ידי מפקד כוח קבר והסדרנים שאנחנו מציבים לטובת העניין.
ישראל דרעי: כמו כן יש תוספת של סדרנים שכל חסידות בכל הדלקה מארגנת לעצמה וזאת בהנחיית קצין הרישוי פיני.
ישראל דרעי: כך שמבחינת אזור הקבר מסודרים, נקרא לזה מסודרים.
ישראל דרעי: גם בחצרות ההדלקות, הכול מתוכנן בצורה כזאת שאף אחד לא - - - אין מלכות נוגעת בחברתה.
דוד צור: ומרווחי הזמן?
ישראל דרעי: אין מלכות נוגעת בחברתה, כל הדלקה מתוכננת בזמן שלה, כשיש מרווח זמן בין הדלקה להדלקה, כשהקהל מתפנה מגיעה הדלקה שנייה.
ישראל דרעי: זה גם מתפרס על כל שטחי האתר, כך שלא כולם נמצאים באותו מקום.
ישראל דרעי: הכול מתוכנן.
ישראל דרעי: כמובן שעדיין צריכים לחכות לאישור של מפקד המחוז בכל סדר ההדלקות אבל תמיד אנחנו מגיעים להסדר.
ישראל דרעי: יש לנו פה שלושה שבילים שבהם מגיעים מהציבור, שניים אפשר לומר שהם מסודרים ואחד הוא מאוד מאוד מאוד בעייתי.
ישראל דרעי: הדרך הראשית שהקהל מגיע בה, כמובן רגלית, אין תנועת כלי רכב, זו הדרך שאנחנו רואים פה, משער בזק, כל הציבור עולה.
ישראל דרעי: זה לא מספיק, אז יש עוד דרך מהחלק העליון והדרך מלמטה, נקרא לזה דרך החירום.
ישראל דרעי: קיימת תכנית לשדרג את דרך החירום כדי לאפשר במצב של פיגוע או אירוע חס ושלום להכניס את כוחות ההצלה.
ישראל דרעי: היום היא משמשת בקושי בקושי להולכי רגל, ממש בקושי בקושי.
דוד אזולאי: יש שם תאורה?
ישראל דרעי: יש תאורה, לא מספקת.
ישראל דרעי: הדרך אמורה על פי התכנית להתרחב ל-7 מטרים כדי שאפשר יהיה להכניס כלי רכב במקרי חירום.
ישראל דרעי: כבר עברנו את זה עם אמבולנסים, לצערנו הרב, וניצלנו בנס לפני שלוש שנים, כשהייתה שריפה בחלק המערבי ולא יכולנו להכניס, לא כיבוי אש ולא שירותי הצלה, אבל זה עבר בשלום.
ישראל דרעי: זה דבר שהוא מבחינתנו - - - התכניות אמנם קיימות אבל זה עדיין לא יצא לביצוע מכל מיני סיבות של בירוקרטיה ותקציבים.
ישראל דרעי: שאר הדברים, אנחנו היום נמצאים במשא ומתן - - -
דוד צור: כשאתה אומר תאורה, זה באחריות מי?
דוד צור: המועצה כאן או באחריות המקומות הקדושים?
דוד צור: לתקצב את התאורה בציר החירום.
יוסף שוינגר: זה גם לא תקצוב שלנו, זה תקצוב שהבטיחו לנו עזרה פה, קק"ל, שלמעשה הדרך נמצאת באחריותה.
יוסף שוינגר: צריך פה שילוב גם של רט"ג ועוד גורמים.
יוסף שוינגר: כרגע זה בטיפול מועדף, אנחנו מקווים שקק"ל יעמדו במה שהם הבטיחו.
דוד צור: הם הבטיחו שזה יהיה עד האירוע?
יוסף שוינגר: זו התכנית.
אורי מקלב: ויסות של הולכי רגל קיים בכל האזור הזה, או שאנחנו לא מווסתים הולכי רגל?
אורי מקלב: השאלה השנייה אם הדרך הזאת של הולכי רגל היא דו סטרית, דהיינו גם עולים וגם יורדים מהדרך הזו או מדרך אחרת?
אורי מקלב: האם יש התערבות של הסדרים או כוחות משטרה בתוך הקבר?
אורי מקלב: פעם זה עלה, אם אנחנו עושים את זה גם היום.
יוסף שוינגר: אני אענה קודם לשאלה האחרונה של הרב מקלב.
יוסף שוינגר: אגב, הוא לקוח ותיק של מירון, כך שלא צריך לענות לו כי הוא מכיר את הנושאים האלה.
יוסף שוינגר: היה על זה ויכוח לגבי השאלה השלישית, האם צריך כוח שיטור בתוך הקבר או לא.
יוסף שוינגר: הוכח שלפעמים כוח שיטור יצר בעיות.
דוד צור: מה זה בני סכנין ובית"ר ירושלים?
אורי מקלב: כל אחד עם עולם הדימויים שלו.
יוסף שוינגר: לא, הציבור החרדי - - - אנחנו לא ניכנס עכשיו להרצאה סוציולוגית אבל יש - - -
דוד צור: השאלה אם יש צורך.
יוסף שוינגר: זהו, בדיוק, הציבור החרדי יודע להתנהג בגלל המנגנונים של כל השנה, בטישים ובכל התפילות ובכל החגים הם יודעים להתנהג ולהתנייד לבד.
יוסף שוינגר: זאת אומרת היו פעמים שהכניסו יס"מ, לא אנחנו, זה גרם רק בעיות.
יוסף שוינגר: לכן אני אומר שהציבור שנכנס ומגיע כבר לאתר הקבר, הוא מספיק מבוגר ויודע איך להתנייד.
דוד צור: השאלה היותר חשובה, של הדרך הדו סטרית.
ישראל דרעי: אבל בהמשך למה שיוסי אומר ובהמשך לשאלתו של הרב מקלב - - -
קריאה: על המשמעת העצמית אני מוכן להתווכח, יש פה כמה אירועים שבלי משטרה זה ייגמר לא טוב.
ישראל דרעי: על פי הניסיון והודות לקצין הרישוי, שהוא ער וחי את כל ל"ג בעומר, מתחילתו ועד סופו, הוכח בשנה שעברה, זה לא משהו שהיה בכוח או משהו, להיפך, זה היה מצד המשטרה וזה עבד יפה מאוד.
ישראל דרעי: השוטרים היו בהיכון למקרי חירום, הייתה פה מפקדה שלמה של מפקד כוח קבר וזה לא משהו - - -
דוד אזולאי: רבותיי, אל תטייחו את הדברים, אל תגידו שלא היו קונפליקטים.
דוד אזולאי: בסוף היום היו כן קונפליקטים והמשטרה פעלה כנגד אזרחים והפעילו פרשים.
דוד צור: חבר הכנסת אזולאי, יש דברים שכדאי שנדון בהם במועצה, נדבר גם על לקחים.
דוד צור: אני רק רוצה, כדי לסיים את המקום כאן ולעשות את הסיור, לתת למשטרה לומר כמה דברים.
דוד אזולאי: לגבי השאלה על כוח שיטור פה, כמי שהיה מפקד כוח קבר כמה שנים, היום אני מת"ח צפת, אני אומר לכם שהיו מקרים של אנשים שהגיעו, בעיקר בעזרת נשים, שאילולא כוח שיטור היה שם זה היה עלול להיגמר באסון.
דוד אזולאי: אין קונפליקט, אנחנו מתנהלים מול הציבור החרדי בצורה מצוינת, אנחנו משרתים את הציבור החרדי והנוכחות שלנו פה זה למנוע אסונות.
דוד אזולאי: לכן לשאלה הזאת, אנחנו מפעילים שיקול דעת איפה אנחנו שמים שוטרים, הנוכחות של השוטרים היא למנוע פגיעה בחפים מפשע, באנשים, שלא ייחנקו ולא ייפגעו ולשמור על הסדר הציבורי.
דוד אזולאי: זה כל המשמעות - - -
מנחם אליעזר מוזס: ללא ספק המקום כאן זה לא להכיר ממה שהיה לפני 7-6 שנים, שהיה בוקה ומבולקה.
מנחם אליעזר מוזס: הכול התקדם בצעדי ענק, רואים כאן את השיפורים, גם בניקיון, גם במשמעת, גם בשיטור, בכל המובנים.
מנחם אליעזר מוזס: אבל ישנם כמה פיקים רציניים שצריכים לתת על זה את הדעת, בפרט שראינו את זה בשנה שעברה, שהכול התנהל מצוין, אבל היו שני דברים, אל"ף, פחת הציבור שהגיע למירון מתוך החשש הזה שהם לא יוכלו להגיע ברכבים פרטיים, בו בזמן שלמשל חניון פרוד היה בתפוסה - - -
דוד צור: על הנושא של חניונים נדבר עם אגף התנועה בישיבה.
מנחם אליעזר מוזס: והעיקר זה הירידה מההר.
מנחם אליעזר מוזס: כולם בשעה אחת, כ-40,000 איש, שהשתפכו דרך סמטה אחת ושם היו אוטובוסים של קבוצה מסוימת שחשבו שאפשר לעלות ולפרוץ את זה והיה תוהו ובוהו ואוטובוסים לא יכלו להיכנס למעגל.
מנחם אליעזר מוזס: העניין הזה, זה צריך לבוא על מקומו.
דוד צור: זו נקודת התורפה שזיהינו בפעם הקודמת.
ישראל דרעי: קיימת כאן בעיה מאוד מאוד קשה של דרכי חירום בזמן אירוע, דרכי מילוט בזמן חירום.
ישראל דרעי: באמת זו בעיה מאוד מאוד קשה.
ישראל דרעי: אני חייב לשבח, ואני אומר לך את האמת, זה לא מתוך חנפנות, אבל מתוך עמידה חזקה מאוד של משטרת המחוז הצפוני ובסיוע שלהם מאוד מאוד גדול הושג, עכשיו אנחנו נמצאים בתהליך מאוד מאוד מתקדם מול רט"ג וקק"ל, יצירת דרכי חירום נוספות מעבר למה שקיים עוד מלפני 10 ו-15 שנים.
ישראל דרעי: זה חשוב מאוד.
דוד צור: רק תענה לשאלה של הרב מקלב, לעניין דו סטריות.
פנחס אזרזר: כמו שאמרו פה, אחד הדברים המהותיים, הכשל, אם יהיה כשל, נקודת התורפה, זה הציר הזה והציר העליון.
פנחס אזרזר: תארו לכם 70,000 איש בפיק גדול, כשיש לנו אירוע כל האנשים צריכים להתפנות דרך שני הצירים האלה וזה יהפוך להיות קטסטרופה אחת גדולה.
פנחס אזרזר: הציר הזה משמש גם לעלייה וגם לירידה.
פנחס אזרזר: זה לשאלה שלו.
דוד צור: אז מה ההצעה?
פנחס אזרזר: אנחנו בנינו את התכנית מהמתחם, שנגיע אליו, המתחם התחתון, תהיה לנו דרך שמובילה ישירות לנחל מירון, זו דרך מילוט לכל האנשים שנמצאים פה בחלק המערבי ואז כולם נשפכים לנחל מירון ומשם אנחנו יכולים לפנות אותם.
פנחס אזרזר: גם בלילה.
דוד צור: יש שם תאורה?
פנחס אזרזר: מתוכננת תאורה.
פנחס אזרזר: זה ייתן לנו פתרון לצירים האלה.
דוד צור: בשגרה, כשאתה רוצה לפנות אותם, השאלה האם זו גם דרך לירידה וגם לעלייה?
פנחס אזרזר: גם עלייה וגם ירידה.
פנחס אזרזר: זה הציר ההכרחי, אי אפשר לעשות דברים אחרים.
דוד צור: מלמעלה?
פנחס אזרזר: בלתי אפשרי.
ישראל דרעי: הדרך שנקראת בורמה א' היא אך ורק לכוחות הביטחון בזמן חירום.
דוד צור: איך שנסענו, אני שואל שם, לגבי הדרך ההיא, גם שאלתי בדיון בפעם הקודמת, אני ראיתי שם למשל אוהלי סיירים של משפחות, אנשים שישנים שם והמכוניות ממש דורסות אותם כמעט.
מנחם אליעזר מוזס: לא בל"ג בעומר.
מנחם אליעזר מוזס: באירוע הם לא נמצאים, מפנים את כולם לפני זה.
זוהר דביר: אתה תראה שנדחפים פה כל מיני - - - אתה תראה אותם בכל מיני חורים בדרך.
זוהר דביר: על הצירים המרכזיים, אלה שמשמשים גם לפינוי אנחנו לא נותנים, אנחנו שומרים את הצירים נקיים.
זוהר דביר: נכנסים פה בחור, שם בחור, לא - - -
יוסף שוינגר: השנה זה לא יהיה כי זה יוצא רביעי-חמישי.
יוסף שוינגר: זה תקף אותנו בשישי-שבת.
מנחם אליעזר מוזס: זה לא מוצאי שבת ולא ערב שבת.
דוד צור: אנחנו נעשה את הסיבוב.
דוד צור: (בסיור)
יוסף שוינגר: יש פה מקדמי בטיחות בטריבונות האלה, כמעט פי 500.
יוסף שוינגר: בתכנון נלקח בחשבון שיהיו אנשים שינסו מעבר למה שיהיה מותר, אבל עדיין סדרנים, כולל כוחות שיטור, ברגע שהם מזהים שיש בעיה או שעולים יותר הם מונעים את הכניסה.
דוד צור: יש אפשרות - - -
יוסף שוינגר: היא פשוט מתמלאת וזהו.
קריאה: זו הייתה תמיד הנקודה הבעייתית.
קריאה: היו כאן הפיגומים המאולתרים האלה, הם קופצים במכה.
דוד צור: - - - עם הטריבונות האלה?
קריאה: זה כן, הבעיה היא שרוצים לפרק או לא לפרק ולהקים מחדש.
קריאה: אלה בעיות של הוועדה המקומית לרישוי.
קריאה: זו בנייה שלוקחת זמן, פירוק לוקח זמן ובאמצע נשאר לך - - -
דוד צור: אנחנו דנים פה בשתי סוגיות שקשורות למועצה ולמשרד הפנים.
דוד צור: האחת, האם יש היגיון בכל פעם לדרוש שיפרקו את הטריבונה, או להכיר בזה כאיזה סוג של מבנה קבע, כי זה ממש לא הגיוני לפרק ולהרכיב כל פעם.
דוד צור: הדבר השני זה שציר החירום שרוצים לעשות אותו, שקק"ל, אני מבין שכן צריך היתרים וצריך לעשות פה פרוצדורה, זה לא נראה לי כל כך ריאלי שזה יהיה מוכן לקראת האירוע הקרוב.
קריאה: הירידה למטה יכולה להיות בשתיים או שלוש רמות, אפשר לפתוח דרך אחת, שהיא דרך שלא יתרסקו בה, שהיא דרך יחסית אימפרוביזוריות ואפשר לעשות אחר כך לעשות את הדבר הגדול האמיתי.
קריאה: החוכמה היא לפתוח פה כמה שיותר פתחים לקלוט אם צריך, כי יש פה פיזיקה בעייתית מאוד.
קריאה: כל דרך כזאת משפרת אותנו מאוד.
עמית סופר: מה שהתייחסת, יש פה בעיות סטטוטוריות.
עמית סופר: נמצאים פה גם מהנדס המועצה שהוא גם מהנדס הוועדה ונמצא ה גם מהנדס המחוז, הוא יכול להסביר על הקשיים בעצם לקבל פה בגלל היעדר תב"ע, תוכל לקבל הסבר מפורט על הבעיה הסטטוטורית.
מני עדי: כדי להכשיר עבודה כזאת, על פי התכנית שחלה פה, לא ניתן לתת היתר בנייה.
מני עדי: אנחנו השתמשנו באופציה של שימוש חורג באישור של הוועדה המחוזית, לכמה מעברים שרצו לעשות כאן.
מני עדי: זה דבר שניתן לעשות, להגדיר את זה בזמן, ברגע שתוגש בקשה, כי גם לא הוגשה בקשה פה להיתר בנייה עבורם.
קריאה: זה בצנרת.
מני עדי: זה עדיין לא הוגש.
מני עדי: ברגע שזה יוגש, אם הוועדה המחוזית תאשר לנו אנחנו נוכל לתת אישור לשימוש חורג לתקופה מסוימת.
דוד צור: שצריך לפרק את זה בכל פעם מחדש?
מני עדי: כן, אלא אם כן תוגש תכנית שתאפשר לתת לזה היתר בנייה בצורה תמידית.
מני עדי: השאלה שנשאלת היא אם כך אנחנו רוצים שהמקום ייראה באופן קבוע.
שלמה שלוש: אני חושב שצריך לפרק את זה, זה בנוי באופן שזה כן מתפרק.
שלמה שלוש: זה עולה כסף, זה שם המשחק.
דוד צור: מה אתה מציע שיהיה פה פתרון קבוע?
שלמה שלוש: כל שנה להחזיר את מחדש.
מני עדי: זה לא פתרון.
שלמה שלוש: הרעיון הוא לל"ג בעומר.
מני עדי: שלמה, זה ודאי לא יכול להישאר פה בצורה קבועה.
מני עדי: תסתכל בצד האסתטי של הדברים, נכון שיש אירוע שזה יום-יומיים בשנה שמבקרים במקום וברמה האסתטית, כשאנחנו רוצים לראות מקום שמכבד את עצמו, גם בפני התיירים, זה ודאי לא יכול להיראות בצורה כזו.
שלמה שלוש: מאות אלפים.
ישראל דרעי: דוד, אני אעשה קצת סדר.
ישראל דרעי: אין עוררין על כך שהברזלים האלה לא היו אמורים להישאר יום אחד אחרי ל"ג בעומר.
ישראל דרעי: ככה זה היה מתוכנן וככה זה היה מדובר.
ישראל דרעי: לצערנו הרב, ברגע שהסתיים האירוע התברר שלא היה תקציב.
ישראל דרעי: לא מדובר כאן ב-100,000 שקל, מדובר כאן בכמעט 1,100,000 שקל ואחסון לכל השנה וצריך עוד פעם תקציב לשנה הבאה.
ישראל דרעי: ודבר נוסף, הייתה חוות דעת של מהנדסים ואנשי מקצוע, גם של נתיבי ישראל שבנתה את זה, מע"צ, שהפירוק וההרכבה יגרום לבלאי של המוצר ואז בסופו של דבר - - -
דוד צור: אני רוצה לקצר את הדיון פה.
אורי מקלב: - - - כיסוי דקורטיבי, לעשות איזה מבנה, לקחת אדריכל, לקחת מישהו שהוא מומחה, אפשר לעשות מזה לא רק כיסוי - - -
דוד צור: חבר הכנסת מקלב, אני רוצה שנמקד את הדיונים האלה במועצה.
דוד צור: יש לנו עוד מה לראות פה?
יוסף שוינגר: כן, דקה אחת ובזה נסיים.
יוסף שוינגר: רבותיי, בגלל מזג האוויר, לפני שאנחנו עוברים למועצה, אנחנו נמצאים פה למעשה למול ההדלקה המרכזית.
יוסף שוינגר: אתם רואים את הכיפה התכלת מולכם, המרכזית, שם מתקיימים אירועי ל"ג בעומר על ידי האדמו"ר מבויאן, כאשר לאורך כל היממה למחרת יש הדלקות על הגג הזה.
יוסף שוינגר: לפני הטריבונות היו מצטופפים פה עשרות אלפי אנשים, היו בעיות בטיחותיות קשות מאוד, היה לחץ של המשטרה, של כל ארגוני ההצלה, הטריבונות האלה פתרו בעיות מאוד חשובות.
יוסף שוינגר: בואו נסת
יוסף שוינגר: כל גם על חצי הכוס המלאה, לא שצריך לזלזל באסתטיקה, אבל דבר ראשון הטריבונות האלה הצילו חיי אדם פשוטו כמשמעו.
יוסף שוינגר: יש עוד שטח הדלקה, אני לא רוצה לגרור אתכם, מתחת לאתר, שזה שטח הדלקה שמסיים את אירועי ל"ג בעומר של חסידות תולדות אהרן, שזה גם אירוע שמושך אליו עשרות אלפי משתתפים.
יוסף שוינגר: לגביו בשנה שעברה באמת היו בעיות בפינוי למטה, בחניונים התחתונים.
יוסף שוינגר: יש עוד ארבעה שטחי הדלקות.