GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שושנה שטראוס: הגדרה של עובד זר בחוק עובדים זרים אומרת כל אדם, לא חשוב אם הוא תייר, אם הוא מתנדב, שעובד במדינת ישראל והוא לא תושב והוא לא אזרח.
שושנה שטראוס: לכן כל ההוראות, האכיפה הפלילית על מסתננים נעשית מכורח החובות והזכויות שהוטלו בחוק לגבי עובדים זרים.
שושנה שטראוס: רצינו להבהיר כאן שמסתנן הוא סוג של עובד זר.
מירי רגב: אבל הוא לא.
שושנה שטראוס: מי שמעסיק מסתנן שאסור לו לעבוד, יוטל עליו קנס.
שושנה שטראוס: היה חשוב להדגיש.
גלעד קרן: כרגע לפי החלטת הוועדה, הפיקדון שנשאר, הוא רק להבטחת יציאתם של מסתננים ולא של עובדים זרים אחרים שאינם מסתננים.
שושנה שטראוס: נכון, אבל הפרק מתייחס - - -
מירי רגב: אין לי בעיה עם הפרק.
מירי רגב: בגלל שאתם החלטתם שמסתננים הם חלק מעובדים זרים, בסדר, אבל אנחנו עוסקים בפרק הזה רק במסתננים וכל מקום בו יהיה כתוב מסתנן/עובד זר, העובד הזר יבוטל ויישאר רק מסתנן.
גלעד קרן: אפשר להגיד עובד זר שהוא מסתנן.
מירי רגב: מה זה עובד זר שהוא מסתנן?
פרק ב': תיקון חוק עובדים זרים בחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991 (להלן – חוק עובדים זרים) – בסעיף 1ב(א), במקום "בתוספת" יבוא "בתוספת הראשונה".
פרק ב': בסעיף 1ג(ב)(9), במקום "ולפי סעיף 1יא" יבוא "ולפי פרק ד'".
סעיף 1יא: בסעיף 1ז2(א), בהגדרה "חובת מעסיק כלפי עובד זר בענף החקלאות", בפסקה (3), במקום "לפי סעיף 1יא" יבוא "ככל שנקבעה בתקנות לפי פרק ד'".
מירי רגב: מה כתוב עכשיו עובד זר בענף החקלאות?
שושנה שטראוס: זה סעיף מפנה.
שושנה שטראוס: בסעיף 1ט(ב), במקום "לפי סעיף 1יא" יבוא "לפי פרק ד'".
ד', יבוא: "1י2.
ד', יבוא: הגדרות בפרק זה – "הממונה" – הממונה או עובד משרד הפנים שהוא הסמיכו לעניין פרק זה.
ד', יבוא: "מסתנן" – מסתנן כהגדרתו בחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי"ד-1954, בעל רישיון לפי סעיף 2(א)(2) או (5) לחוק הכניסה לישראל.
ד', יבוא: "רישיון" – רישיון ישיבה לפי חוק הכניסה לישראל.
גלעד קרן: רק פסקה (4) מתייחסת למסתננים.
שושנה שטראוס: כשאנחנו עשינו את ההפרדה של המסתננים, על מנת לקבוע פיקדון למסתננים, חייבים לקבוע הוראות כלליות מתי ישולם ואיך ישולם.
גלעד קרן: לא.
גלעד קרן: רק למסתננים.
שושנה שטראוס: אנחנו הבנו שהכוונה הייתה להוציא את ההוראות היכן שכתוב במפורש עובד בניין וכולי.
מירי רגב: לא הבנת נכון.
שושנה שטראוס: לא שכל התשתית שאנחנו חייבים לשים אותה בחקיקה - - -
מירי רגב: את כל הסעיפים אתם צריכים למחוק ולהשאיר רק את (4) לעניין המסתננים כי אנחנו דנים רק במסתננים.
מירי רגב: כשנדון בעובדים זרים, נתעסק בעובדים זרים.
מירי רגב: את צריכה אישור ממישהו?
מירי רגב: אתם רוצים להתייעץ?
מירי רגב: אני מבינה שעכשיו האוצר מנהל אתכם.
אורי שיינין: אני אנסה להסביר את העמדה של הממשלה בהקשר הזה.
אורי שיינין: החוק, כמו ששושנה אמרה כאן לפני כמה דקות, מסתמך על חוק עובדים זרים ושם נעשה תיקון החקיקה.
אורי שיינין: בהתאם לכך אנחנו חשבנו לשמר את המבנה ולשמר את תיקון החקיקה באופן כללי מבלי להתייחס לעובדים זרים כמו שהחליטה יושבת ראש הוועדה.
אורי שיינין: לכן הוצאו הסעיפים, כל הסעיפים שאינם רלוונטיים לתיקון על מסתננים, אם אלה עובדי בניין, אם אלה טכנולוגיות ייחודיות, אם אלה עובדים סיעודיים, אם זה יחיד המעסיק עובד ייחודי.
אורי שיינין: כולם הוצאו מתוך התיקון.
אורי שיינין: עם זאת, אנחנו חושבים שכאשר עושים תיקון חקיקה בחוק עובדים זרים, עדיף לשמר את אותו מבנה שמדבר באופן כללי ורק במקומות בהם יש צורך לכתוב באופן פרטיקולרי רק על מסתנן – קרי, על כמה כסף הפיקדון יעמוד – רק שם להתייחס למסתנן בלבד.
אורי שיינין: התיקון לא משנה באופן מהותי לגבי עובדים זרים.
מירי רגב: הוא משנה.
מירי רגב: אם אתם רוצים להתנהל כך, אני סוגרת את הדיון ולא דנה בפיקדון.
מירי רגב: דנתי בחוק ואני אאפשר עוד יום אחד למי שרוצה לדבר ולעשות סימפוזיונים על מה שכבר דיברנו ואני אביא את זה להצבעה ביום שני.
מירי רגב: הדבר היחידי שאני אצטרך להכניס זה את מה שאמרתי קודם.
מירי רגב: אני אומרת לך שוב שהזמן שלי עכשיו יקר.
מירי רגב: כל זמן שאני יושבת כאן, עולה לי פחות קול ואני לא צוחקת.
מירי רגב: אני מתייחסת לזה ברצינות כי הנושא של המסתננים יקר ללבי ואני חושבת שצריך לטפל בו בצורה רצינית וראויה.
מירי רגב: לצערי החוק הזה שהגיע הוא לא החוק כמו שאני הייתי רוצה שיהיה, אבל זה מה שיש ועם זה ננצח.
מירי רגב: יש שתי אופציות.
מירי רגב: או שאתה מבזבז לי את הזמן ואני לא אוהבת שמבזבזים לי את הזמן כי אני אדם מאוד מאוד ענייני ומשימתי, או שאתה מבין שאני מתכוונת למה שאני אומרת, קרי, מסתננים בלבד.
מירי רגב: אם אתם רוצים ללכת להתייעצות, לכו להתייעצות, אבל זה מה שאני אומרת.
אורי שיינין: אם אפשר, חמש דקות התייעצות.
מירי רגב: אנחנו מחדשים את הדיון.
מירי רגב: מה החליטה הממשלה?
גלעד קרן: שאפשר להמשיך.
מירי רגב: נשמע את זה מהממשלה.
מירי רגב: מה הממשלה החליטה?
שושנה שטראוס: הממשלה מוכנה לעבור על הנוסח שהכינו היועצים המשפטיים של הוועדה.
מירי רגב: אתם רואים?
מירי רגב: אתם עובדים בלחץ פיזי מתון.
שושנה שטראוס: רק להסמיך את הממשלה יחד עם הייעוץ המשפטי לעבור על כל ההפניות ותיקוני הפניות כי אנחנו עושים את זה בלחץ וצריך לתקן את מספרי הסעיפים.
שושנה שטראוס: לגבי "תום התקופה לשהייה בישראל" אנחנו מבקשים שזה ייקרא "תום התקופה לשהייה בישראל של מסתנן": "המועד שבו עליו לעזוב את ישראל כפי שנקבע בפסק דין או בהודעה מאת שר הפנים או מנהל רשות האוכלוסין וההגירה".
מירי רגב: 1י3 פיקדון לגבי עובד זר שהוא מסתנן מעסיק של עובד זר שהוא מסתנן יפקיד בעדו פיקדון בסכום השווה לארבעים אחוזים משכר עבודתו של המסתנן בעד החודש שבעדו משולם הפיקדון (בפרק זה – פיקדון עבור מסתנן).
מירי רגב: מחצית סכום הפיקדון כאמור תשולם בידי המעסיק (בפרק זה – חלק המעסיק) ומחציתו תנוכה בידי המעסיק משכר עבודתו של המסתנן בעד אותו חודש (בפרק זה – חלק העובד).
מירי רגב: ניכוי חלק העובד לפי סעיף זה יהיה לאחר ניכוי המס במקור, בידי המעסיק, משכר עבודתו של המסתנן, כאמור בסעיף 1יא(ה)(3)(א).
מירי רגב: בכפוף להוראות פרק זה ולהוראות הפרק הרביעי לחוק הכניסה לישראל, כספים המופקדים בקרן או בחשבון הבנק לפי פרק זה לא יהיו נתונים להעברה, לשעבוד או לעיקול.
מירי רגב: זאת התוספת שלנו.
שושנה שטראוס: זאת העברה ממקום.
שושנה שטראוס: 1י4 התקופה שבעדה משולם הפיקדון והמועד לתשלומו פיקדון עבור מסתנן ישולם בידי המעסיק, לקרן כאמור בסעיף 1יא(ב) או לחשבון הבנק כאמור בסעיף 1יא(ב1), מדי חודש, במועד כאמור בסעיף קטן (ב), בעד העסקתו של העובד הזר שהוא מסתנן בחודש הקודם למועד התשלום.
שושנה שטראוס: הפיקדון ישולם במועד שבו על המעסיק לשלם את שכרו של העובד הזר שהוא מסתנן בעד החודש שבעדו משולם הפיקדון.
שושנה שטראוס: על אף הוראות סעיף קטן (ב), בחודש שבו חל מועד עזיבתו של העובד הזר שהוא מסתנן את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה, ישלם המעסיק את יתרת סכום הפיקדון בעד תקופת העסקתו של העובד הזר שהוא מסתנן עד למועד האמור, חמישה ימים לפחות לפני מועד זה, והכול ככל שהוא יודע על מועד העזיבה כאמור".
גלעד קרן: עד כאן.
גלעד קרן: עכשיו הערות.
מירי רגב: הערות הציבור.
מירי רגב: יונתן, מה יש לך לומר על הסעיף הזה?
יונתן יעקובוביץ': אין.
חיים גורן: רציתי להתייחס למה שאמרת בהתחלה.
חיים גורן: זאת פעם ראשונה שעולה הנושא הזה של הקמת מינהלת.
מירי רגב: למה זה עניינך?
מירי רגב: אתה לא הולך לשלם על זה.
חיים גורן: להפך.
מירי רגב: אתה מרוצה מזה.
מירי רגב: ראשית, זאת לא פעם ראשונה שזה עולה אבל אל תדבר על זה כי זה לא הדיון.
מירי רגב: עוד לא קיבלתי על זה אישור.
מירי רגב: שקודם האופוזיציה תסכים לדבר הזה כי גם לזה אני צריכה את אישורה.
חיים גורן: פעם ראשונה שזה עולה בפורום כזה.
מירי רגב: אתה כנראה לא בפורומים הנכונים.
מירי רגב: זה עלה לפחות פעמיים בדיוני ועדת הפנים.
חיים גורן: בחקיקה זה עולה פעם ראשונה.
מירי רגב: בחקיקה, נכון, אתה צודק.
מירי רגב: לא הצלחנו לקדם את זה.
מירי רגב: מבחינתי יש כאן אינטרס אדיר, חלון הזדמנויות אדיר מבחינתי לקדם את העניין הזה ולהכניס אותו.
חיים גורן: אם זה נכנס, זה עושה ממש סדר.
מירי רגב: זה ממש לא עושה סדר.
מירי רגב: צריך לטפל בדרום תל אביב ללא קשר למסתננים.
מירי רגב: צריך להחזיר את המסתננים הביתה, לטפל בפליטים ובתושבי דרום תל אביב.
מירי רגב: עכשיו אנחנו לא מדברים על זה ולכן נתקדם הלאה.
דרור מצא: אני מייצג פחות או יותר את בתי המלון כרגע.
דרור מצא: רציתי להבהיר נקודה מאוד חשובה.
דרור מצא: בתי המלון בתקופה האחרונה עוברים טלטלה כלכלית מאוד משמעותית שהתחילה מצוק איתן.
מירי רגב: אני מביאה את הדלי לדמעות.
דרור מצא: התחילה בצוק איתן, ממשיכה דרך העלאת שכר מינימום ועכשיו כל המצב הביטחוני הלא יציב.
מירי רגב: זאת בעיה שמעלים שכר מינימום?
מירי רגב: צריך להעלות אותו יותר.
מירי רגב: אנשים צריכים לחיות בכבוד.
מירי רגב: תאמין לי שאם הם יחיו יותר בכבוד, הם יבואו יותר לבתי המלון ותהיה לכם יותר הכנסה.
דרור מצא: מבחינת העלויות שחלות על בתי המלון היום, אנחנו לא יכולים להעלות היום מחירים של החדרים אלא להפך.
דרור מצא: מבחינת המשא הכלכלי בתקופה האחרונה, הוא מאוד כבד על בתי המלון.
דרור מצא: התפוסות מאוד ירדו.
דרור מצא: בירושלים מבטלים הזמנות.
מירי רגב: בוא תגיד מה אתה אומר.
דרור מצא: היום להטיל על מעסיק עשרים אחוזים קנס כזה, זאת עוד תוספת של עשרים אחוזים בעלויות עליו, זה פשוט – לא בדמעות – עלול להביא לסגירה של הרבה מקומות.
דרור מצא: בבתי המלון בירושלים, אם אתם לא יודעים, משתכנים לוחמי משמר הגבול ולא תיירים.
דרור מצא: היום בליאונרדו ירושלים, חצי מהמלון הם לוחמים של משמר הגבול.
דרור מצא: לאן נגיע?
מיכל תג'ר: אני מטעם קו לעובד ואני גם סגנית יושב ראש פורום לדיני עבודה בלשכת עורכי הדין ומבחינה זאת אני גם מייצגת את עמדת הפורום.
מיכל תג'ר: אני חושבת שיש אי הבנה אינהרנטית לגבי הסעיף הזה והתכלית של הכספים שמופקדים בקרן הפיקדון.
מיכל תג'ר: מדובר בכספים שמקורם בזכויות מגן בעבודה, בפיצויי פיטורים, בפנסיה, בקרן השתלמות.
מיכל תג'ר: לגבי כל ענף, הזכויות האלה שונות.
מיכל תג'ר: כלומר, יש שורה של הסכמים קיבוציים וצווי הרחבה שמבדילים בין עובדים בענף המלונאות לעומת עובדים בענף המסעדנות.
מיכל תג'ר: אתם קובעים כאן שיעור אחיד להפרשות כשהזכויות עצמן שונות.
מיכל תג'ר: כלומר, גם מבחינת ההיגיון של הדבר הזה, ההיגיון לקבוע סעיף אחיד של עשרים אחוזים, אני בכלל לא מדברת על העניינים החוקתיים וכולי אלא אני מדברת על הגיון – אם בענף הניקיון הפרשות המעביד, נניח, יהיו קרובות לעשרים אחוזים אם העובד מועסק במגזר הציבורי, בענף המסעדנות הן נניח עשרה אחוזים.
מיכל תג'ר: כלומר, מה ההיגיון?
מיכל תג'ר: האם מישהו בכלל חשב על המדיניות הכלכלית שעומדת מאחורי הטלת הפקדות אחידות לכל אחד מהענפים בהם המסתננים מועסקים?
מיכל תג'ר: הקרן הזאת במקורה נועדה לעובדים זרים ושימי לב שבתקנות במקור היה באמת שיעור אחיד וקבוע לגבי בניין שנובע מההסכם הקיבוצי ומצו הרחבה בבניין.
מיכל תג'ר: לגבי החקלאים זה נובע מהזכויות של העובדים בחקלאות.
מיכל תג'ר: לגבי מסתננים, זה עשרים אחוזים והם עובדים בכל.
מיכל תג'ר: אין בזה הגיון כלכלי.
מיכל תג'ר: אין כאן מדיניות כלכלית שמישהו באמת חשב עליה, ואני מדברת לא רק על העובדים אלא על מעסיקים ואני מדברת גם על הצרכים הכלכליים של המדינה.
מיכל תג'ר: מישהו חשב איזה ענף למסות יותר ואיזה ענף למסות פחות?
מיכל תג'ר: אין בזה הגיון וזאת רשלנות רבתית, וזה מעבר לזכויות העובדים.
מיכל תג'ר: אני אתייחס להפרשות העובדים עצמם.
מיכל תג'ר: כאן יש משהו שבעיני הוא חסר תקדים.
מיכל תג'ר: אלה אנשים שמנוכה להם ובעצם את כופה עליהם חיסכון.
מיכל תג'ר: ההצעה כופה עליהם חיסכון.
מיכל תג'ר: הם יחסכו כסף, ירד להם כסף מהשכר, והם יקבלו אותו להתחלת פרק החיים החדש שלהם.
מיכל תג'ר: בסדר, נניח שהמדינה רוצה לכפות חיסכון על עובדים, היא יכולה לכפות עליהם שירות כלכלי דווקא כזה?
מיכל תג'ר: איזה הטבות כלכליות בדיוק יצמחו מהחיסכון הזה?
מיכל תג'ר: לא יכול להיות שייקחו כסף מכיס של עובד כל חודש, מכיס של אדם כל חודש, יפקידו אותו בלי רווחים, בלי שהוא יכול לבחור את השירות הכלכלי שלו.
מיכל תג'ר: יש כאן פתח – באמת אני אומרת – מסוכן מאוד גם לתביעות פרטניות וגם לתובענות ייצוגיות.
מיכל תג'ר: אני חושבת שזה מנגנון שאיש לא חשב על המשמעויות הכלכליות שלו עד הסוף.
מיכל תג'ר: זה לחלוטין חסר שחר.
מיכל תג'ר: בנוסף, מעבר לכך, לוקחים את החיסכון הזה לסוף חייהם וגובים ממנו מס במקור לפני שהאנשים האלה מקבלים אותו בכלל.
מיכל תג'ר: כלומר, כל חודש האנשים ישלמו מס, יהיה כסף שישב להם בקרן ובסוף, אחרי עשר שנים או אם גברתי מאוד מאוד רוצה אחרי שנה או אחרי חודש אפילו, הם יקבלו את הכסף הזה והם עוד פעם משלמים מס לפי ההצעה הנוכחית.
מיכל תג'ר: זה לא הגיוני, זה לא חוקי, משפטית זה לחלוטין לא תקין ואני בכלל לא מתייחסת לשאלת המעמד שלהם אלא אני מתייחסת כאן לשורה של היבטים כלכליים שהם לחלוטין בלתי אפשריים ושאני באמת מרגישה שההצעה הרשלנית הזאת לא חשבה עליהם עד הסוף ואי אפשר, זה פשע להעביר אותה כמו שהיא.
מיכל תג'ר: המדינה יכולה לשלם את זה.
מיכל תג'ר: אני בכלל מדברת לא במישור החוקתי ולא במישור הבג"צי.
מיכל תג'ר: לא יכולות להיות פגיעות כלכליות בשיעור כזה שאף אחד לא נתן עליהן את הדעת והן נשלפו מהשרוול בחקיקה רשלנית.
מיכל תג'ר: זה מה שיש לי להגיד.
מירי רגב: עודד.
עודד פלר: אני מצטרף לדברים של מיכל ואני אומר עוד.
עודד פלר: קביעת שיעור ניכויים של ארבעים אחוזים, באמת אנחנו מדברים כאן על הפרשות של עובדים של עשרים אחוזים, עובדים שמרוויחים בקושי שכר מינימום ולקחת להם מהסכום שהם מרוויחים.
מירי רגב: הם עובדים בכמה מקומות בשכר מינימום.
עודד פלר: כן, אבל זאת תהיה התוצאה בסופו של דבר.
מירי רגב: אבל עכשיו הם עובדים בכמה מקומות של שכר מינימום.
עודד פלר: לא כולם עובדים בכמה מקומות של שכר מינימום.
מירי רגב: קח שכר מינימום, תכפיל בשלוש ואז תגיד את הדברים.
מירי רגב: רובם.