GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ליאת סעדון: נוציא, נוציא.
<תומר רוזנר: אני רוצה להסביר, רק להבהיר שאנחנו מקיימים את הדיון היום, כי אילו לא היינו מקיימים אותו היום היינו צריכים לחכות שהשר החדש יגיש את הכול מחדש.
<תומר רוזנר: אנחנו בגלל זה מקיימים את זה היום כל עוד השר עדיין בתפקידו.
<סולימן נסר אלאדין: מצוין.
דוד אזולאי: יפה מאוד.
<והבה והבה: - - -
חמד עמאר: אז אנחנו נוציא קריאה.
חמד עמאר: אני מבקש מוועדת הפנים והגנת הסביבה להוציא קריאה לשר החדש, שיחתום על הצו במהרה.
חמד עמאר: אוקיי?
<ליאת סעדון: אוקיי.
דוד אזולאי: יש פה נציג של משרד הפנים?
חמד עמאר: כן, כן.
חמד עמאר: הנה, נציגת משרד הפנים, הגברת יסמין טלמון.
<יסמין טלמון: כן, אני.
דוד אזולאי: אז זה גם תלוי בכם, שאתם תגישו את החומר כמה שיותר מהר, - -
<יסמין טלמון: - - -
דוד אזולאי: - - שזה יהיה מונח לפני היועצים המשפטיים ויקדמו את זה.
<יסמין טלמון: ברור.
<סולימן נסר אלאדין: הגברת יסמין טלמון, הכול תלוי בך.
חמד עמאר: את יכולה להקריא את הצו, בבקשה?
<יסמין טלמון: אני לא יכולה כי הוא לא מונח לפניי, לצערי הרב.
חמד עמאר: הנה, בבקשה.
<יסמין טלמון: רק את זה, אוקיי.
<יסמין טלמון: "בהתאם לסעיף 26(ב) לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח-1998, יכול שר הפנים לבטל - - -".
<תומר רוזנר: לא, לא, לא, את הצו עצמו, לא את - - -
<יסמין טלמון: את הצו עצמו, צר לי אבל הוא לא מונח פה לפניי.
<ליאת סעדון: אני אביא אותו.
<יסמין טלמון: זה בחומר ששלחתי לוועדה אבל אין לי את זה פה.
<יסמין טלמון: אני מתנצלת.
חמד עמאר: אז אנחנו נבקש - - -
<יסמין טלמון: טוב, הצו נקרא אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (גן לאומי הר הכרמל) (תיקון) התשע"ד-2014.
<יסמין טלמון: התשע"ד כתוב פה אבל זה יהיה התשע"ה כמובן.
<יסמין טלמון: "בתוקף סמכותי לפי סעיפים 22 ו-26(ב) לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח-1998, בהסכמת השר להגנת הסביבה, המועצה לגנים לאומיים, שמורות טבע ואתרים לאומיים, המועצה המקומית דליית אל כרמל, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מכריז לאמור": זה מתייחס לחוק העיקרי שהכריז את הר הכרמל.
<יסמין טלמון: תיקון סעיף 1 – 1.
<יסמין טלמון: בסעיף 1 לאכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (גן לאומי ושמורת טבע הר הכרמל), התשל"א-1971, (להלן - האכרזה העיקרית), אחרי סעיף קטן (ו) יבוא: (1) "(ז) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על השטח המקווקו בקווים אלכסוניים דקים בצבע שחור בתשריט בקנה מידה 1:2,500, מס' ג/חפאג/1310/עד/295, החתום ביד שר הפנים ביום - - -" כך וכך, ברגע שהוא יחתום.
<יסמין טלמון: תיקון סעיף 2 – 2.
<יסמין טלמון: בסעיף 2 לאכרזה העיקרית, אחרי סעיף קטן (ו) יבוא: "(ז) העתקים מהתשריט האמור בסעיף 1(ז), מופקדים במשרד הפנים בירושלים, במשרדי הממונה על מחוז חיפה בחיפה, ובמשרדי הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה דליית אל כרמל, וכל המעוניין בדבר רשאי לעיין בהם בימים ובשעות שהמשרדים האמורים פתוחים לקהל".
<יסמין טלמון: ויש כאן עוד מנייה של הגושים והחלקות - -
<סולימן נסר אלאדין: כלולים.
<יסמין טלמון: - - שכלולים בביטול האכרזה.
<יסמין טלמון: ברגע ששר הפנים יחתום על זה נוכל ללכת לפרסום ואחר כך למתן תוקף.
חמד עמאר: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין ביטול האכרזה על חלק מגן לאומי הר הכרמל לפי תכנית חפאג/ 1310/עד/295 לצורך הקמת קריית ספורט לעדה הדרוזית בדליית אל כרמל, אושר.
חמד עמאר: בעד, הצו עבר.
חמד עמאר: אני מבקש ממשרד הפנים לפנות ולהביא את זה לשר החדש שימונה בהקדם האפשרי על מנת שנוכל לקדם את הפרויקט הזה.
חמד עמאר: על סדר היום - כישלון מתמשך במפעל המים והביוב בדלית אל כרמל.
חמד עמאר: זו היא הצעה לסדר של חבר הכנסת חנא סוויד.
חמד עמאר: אבקש מחבר הכנסת סוויד להציג את הצעתו.
חנא סוייד: ראשית, אני רוצה לברך את ראש המועצה בדלית אל כרמל, מר רפיק חלבי, והחברים שהגיעו אתו לדיון הזה, ולממלא מקום ראש המועצה, כמובן, והאדונים המכובדים מהשלטון המקומי וכל המוזמנים שהגיעו לדיון בנושא חשוב זה.
חנא סוייד: אומרים שאם אתה רוצה לפתח מקום או יישוב מסוים אתה צריך לפתח את התשתיות באותו מקום.
חנא סוייד: תשתית המים בוודאי היא תשתית מאד חיונית ומאד מרכזית ואין ספק שאי אפשר לקדם ולפתח אזור, גם מבחינת מגורים, גם מבחינת תעסוקה ותעשייה, אם אין לך תשתית מים ומערכת מים מודרנית, מתפקדת, לחצים מתאימים, ללא פחת בהיקפים גדולים.
חנא סוייד: אני מדגיש את העניין הזה משום שזו בדיוק הבעיה של דלית אל כרמל.
חנא סוייד: בדלית אל כרמל, שהוא יישוב של בערך 17 אלף תושבים עם בערך 4,000 בתי אב, אני מניח, ככה בחישוב כללי, שמדובר בצריכה שנתית של יותר ממיליון קוב מים.
חנא סוייד: אחוז הפחת שראש המועצה מר רפיק חלבי התחיל בו לפני שנה כשנבחר לראשות המועצה הוא בערך 50%.
חנא סוייד: הוא הצליח - - -
חמד עמאר: כמה אחוז פחת?
חנא סוייד: הוא הצליח בפעילות מאד מאומצת ואינטנסיבית בנושא להוריד את זה ל-305.
חנא סוייד: 30% מכמיליון קוב, זה 300 אלף קוב מים שהולכים לאיבוד.
חנא סוייד: זה בערך 3-2.5 מיליון שקלים במחיר נומינאלי.
חנא סוייד: תוסיף לזה כל מיני עיבודים ועיסוק מיותר, לטפל בלחצים ובעיבודים ובפחת, אתה מגיע להפסד של כ-5 מיליון שקלים בגלל הבעיה הזו ברשת המים ביישוב הזה.
חנא סוייד: זה מצב שזועק לשמים, מצב שאי אפשר להמשיך עם כך שמשאב כה חשוב כמו המים ילך לאיבוד בהיקפים כל כך גדולים, ובוודאי יש לו השלכות רבות, כפי שאמרתי.
חנא סוייד: זה בעצם מהווה מניעה, מהווה בעיה לגבי המועצה או בפני המועצה איך לפתח את היישוב הלאה – לבנות שכונות חדשות, לפתח אזור עשייה חדשה, ולספק לו מים בצורה נורמאלית.
חנא סוייד: זה גם משליך על בעיות סביבה ביישוב, על איכות הסביבה, וכמובן יש לזה השלכות בריאותיות.
חנא סוייד: אני הבנתי שכ-60% מהבתים בדלית אל כרמל לא מחוברים למערכת הביוב.
חנא סוייד: תתארו לכם מצב שעיר, עיר עם הרבה תיירות פנים, העיר מפוצצת בשבתות ובימים אחרים בשבוע, בעיקר מרכז העיר, ואין שם חיבורי ביוב ראויים לבתים ולהרבה עסקים.
חנא סוייד: אם אנחנו לא נתכנן, אם לא נתווה איזושהי תכנית אב ונתקדם בכיוון הנכון ביישום של אותה תכנית, כמובן לפי תכנון מוקדם וראיה ברורה למה אנחנו צריכים להגיע מבחינת גידול האוכלוסייה, מבחינת שימושי קרקע שונים ופיתוח שכונות חדשות, כפי שאמרתי, ואזור תעשייה ותעסוקה, היישוב ילך לאיבוד, ולו רק בגלל הסיבה הזו, של תשתיות מים וביוב.
חנא סוייד: מה שאני מצפה, אדוני היושב ראש, מה שאנחנו מצפים מהדיון הזה זה לצאת עם איזה ניצוץ, איזה התחלה ראויה, מסודרת, להתקדם להתוות פתרון.
חנא סוייד: לפחות.
חנא סוייד: אני כל כך צנוע בציפיות שלי, אני יודע שאנחנו לא נפתור את הבעיות, אבל לפחות נתווה דרך איך להתקדם בה על מנת לפתור את הבעיה הזו.
חנא סוייד: כמובן מיותר לציין שדלית אל כרמל ועוספיה נפלו בין הכיסאות.
חנא סוייד: אין תאגיד מים שם, לא רוצים אותם בתאגידי מים, למרות שהכותרת היתה שתאגידי מים יעשו את העבודה ויעשו סדר בכל העניין הזה של מים וביוב.
חנא סוייד: אף אחד לא רוצה אותם בעסק הזה ולכן הם נפלו בין הכיסאות.
חנא סוייד: אני מאד מקווה, אדוני היושב ראש, אני מקווה שננסה לנתב את המסלולים השונים, את האמצעים השונים שאנחנו יכולים לנתב אותם, ושנציגים של אותן רשויות נמצאים כאן, איך לשתף פעולה עם המועצה המקומית בהנהגת ראש המועצה שאנחנו נתקדם לפתרון ראוי.
חמד עמאר: תודה לחבר הכנסת סוויד.
חמד עמאר: תשמע, אתה נתת פה נתונים מאד מאד מדאיגים.
חמד עמאר: אנחנו מדינה שמחפשת מים, אומרים שיש בעיה ומנסים להתפיל מים ומגיעים ל-6 מיליון קוב מים בשנה התפלה, שעולה המון כסף למדינת ישראל.
חמד עמאר: מצד שני אני שומע כאן על 30% פחת, על 300 אלף קוב מים שהולכים ככה בלי שום ניצול, לכן, מה שאני רוצה לשמוע מראש העיר – איפה אנחנו מתקדמים, מה הבעיה, מה החסם שמונע מדלית אל כרמל להתקדם.
חמד עמאר: אני רוצה לשמוע קצת על נתוני הביוב ואיך מתקדמים בעניין בדלית אל כרמל, כי אני רואה בנושא הביוב נושא חשוב מאד, ליישוב כמו דלית אל כרמל ועוספיה.
חמד עמאר: כולם מדברים על הטבע וכשזה מגיע להשקיע כסף בשביל לשמור על הטבע כולם מתנערים ואף אחד לא מתכוון לעזור לשמור על הטבע.
חמד עמאר: אבל בשביל עץ אחד, שצריך לשמור עליו, עושים כותרות מכאן ועד הודעה חדשה.
חמד עמאר: לכן כאן אני רוצה לשמוע את משרדי הממשלה בנקודה הזו, את רשות המים, את מנהלת הביוב, אם הגיעו לכאן.
חמד עמאר: קודם כל נמצא את ראש המועצה המקומית ואחרי זה את נציגי הממשלה.
<רפיק חלבי: קודם כ, בוקר טוב לכולם – היושב ראש, חברי הכנסת והחברים כאן, האמת שכולם חשובים, אלה שיושבים כאן, אבל החשוב מכולם, מבחינתי, זה משה גראזי, שיושב כאן, אתנו.
<רפיק חלבי: חבל מאד שקושניר לא נמצא.
<רפיק חלבי: מאד חבל.
<רפיק חלבי: קודם כל, צריך להבין שיש לנו 88 ק"מ של צנרת מים, מתוכם קרוב ל-20 ק"מ הונחו לפני 30 שנה.
<רפיק חלבי: יש עוד קרוב ל-20 ק"מ שהונחו לפני 20 שנה.
<רפיק חלבי: אני אומר לכם שהצנרת הזו, הרקובה, שמספקת מים מלוכלכים, מטונפים, בגלל הריקבון ובגלל הפיצוצים שם.
<רפיק חלבי: זו גם סכנה בריאותית וגם סכנה לתשתית.
<רפיק חלבי: 20 עד 30 שנה לא נגעו בצנרת.
<רפיק חלבי: דבר שני, לי אין בעיות עם "מקורות", ועם יוסי אני מסתדר, מסתדרים גם עם המצוקות הקשות שלנו.
<רפיק חלבי: אין לנו כמעט שום בעיה.
<רפיק חלבי: אני אומר לכם שהפחת של המים כשנכנסתי למועצה לפני כשנה, היה 50%.
<רפיק חלבי: הורדנו ל-28%, עלה ל-30%.
<רפיק חלבי: חלק מזה זה גניבות מים, ואנחנו מבצעים עכשיו הרבה פעולות אכיפה, חלק מזה – הברחות מים, וחלק גדול מזה – תשתית רקובה.
חמד עמאר: מה זה הברחות מים?
<רפיק חלבי: אני לא רוצה בפורום הזה לומר דברים שלכאורה יכולים להפליל אחרים, אבל לפי הבדיקות שלנו אנשים פשוט גונבים מים למקומות אחרים.
<רפיק חלבי: למשל – בעלי עדרים, בעלי רפתות, כאלה שנמצאים מחוץ לתחום השיפוט של דלית אל כרמל.
<רפיק חלבי: ואנחנו מטפלים בזה דרך המשטרה, כבר הוגשו תלונות, ואנחנו מבצעים אכיפה מאד נוקשה.
<רפיק חלבי: יש החלטה של המועצה ואני מודה שבשיחות שלי עם שר האוצר ועם שר האנרגיה והתשתית, עם השר סילבן שלום ועם השר יאיר לפיד, דיברנו על זה.
<רפיק חלבי: אישית, יש לי בעיה עם הנושא שנקרא "תאגיד", אבל יש החלטת מועצה שמחייבת הצטרפות לתאגיד מים וביוב.
<רפיק חלבי: הגענו בסוף להסכמה עם פלגי מוצקין, סיכמנו.
<רפיק חלבי: לפני 5-4 חודשים.
<רפיק חלבי: אלא מאי?
<רפיק חלבי: בגלל הסכסוכים בין משרדי הממשלה לא העבירו להם תקציבים ומענקים והם סירבו לקבל אותנו, אחרי שהכל היה גמור ומוכן.
<רפיק חלבי: הם לא קיבלו את הכסף ולכן אנחנו נמצאים היום במצב – זה, בגלל הסכסוך בין משרדי הממשלה השונים, ביחוד משרד האוצר ומשרד הפנים, אנחנו תקועים בנושא המים, ולא באשמתנו.
<רפיק חלבי: כל שנה אני מייצר גירעון של 8 מיליון שקל, כמעט, שאחר כך צריך לפרוס את זה ל "מקורות" בתשלומים לשנתיים-שלוש שנים.
<רפיק חלבי: אין לי את הכסף הזה בגלל שאני לא מתואגד, ולא באשמתי.
<רפיק חלבי: אני הצפתי את זה.
<רפיק חלבי: לא שאני שתקתי.
<רפיק חלבי: דיברתי עם כל מי שצריך לדבר.
<רפיק חלבי: 64% מהבתים בדלית אל כרמל לא מבויבים.
<רפיק חלבי: בעצם, עבודת ביוב ממשית נעשתה פעם אחרונה לפני איזה 20-15 שנה.
<רפיק חלבי: צריך להבין עכשיו מה זה אומר למי התהום, צריך להבין מה זה עושה לסביבה, צריך להבין מה זה עושה למקומות אחרים.
<רפיק חלבי: ואנחנו כל הזמן לוחצים, מאז שנכנסתי, אחד האנשים שאני מדבר אתו הכי הרבה, זה ידידי וחברי משה גראזי.
<רפיק חלבי: יש בעיה שהיתה באחת השכונות ביישוב, וגם איזו תחנת שאיבה שאני מבשר לך שכבר אושרה, עברה תכנון וכבר הכל סודר, כך שאין שום סיבה היום לא להעניק לנו אמצעים כדי לבייב את הבתים הנוספים.
<רפיק חלבי: לא את כולם, את מה שאנחנו יכולים.
<רפיק חלבי: לפחות בתוך השכונות הוותיקות.
<רפיק חלבי: יש שם גלישת מי ביוב כל הזמן.
<רפיק חלבי: אני אומר לכם – כל הזמן.
<רפיק חלבי: כל הזמן יש לי ביובית שרצה ממקום למקום כדי לשאוב ביוב.
<רפיק חלבי: מרוב שזה כואב אתה כבר לא צועק, אתה כבר לא מאשים.
<רפיק חלבי: אתה רק אומר שישנה איזו אטימות מסוימת שאתה לא מבין אותה, באמת אתה לא מבין אותה.
<רפיק חלבי: ואני לא אומר שלא היו מחדלים במועצות הקודמות אבל בא אליכם מישהו עם רצון עז, יחד עם צוות, שרוצה לקדם, לעשות, לעבוד, וכל הזמן תקועים.
<רפיק חלבי: הנה, סוף סוף, נכנס עכשיו קבלן לעבוד.
<רפיק חלבי: אז כל החסמים שתלויים בנו נפתרו, אני דורש, אפילו לא מבקש, בפעם האחרונה, כדי שנישאר ב understatement, בסגנון המנומס והאדיב: אני פונה מכאן, ואני קורא לידידי, שאנחנו מכירים עשרות שנים, למשה גראזי, בבקשה.
<רפיק חלבי: אנחנו רוצים, פשוט מתחננים.
<רפיק חלבי: בואו לעזור לנו לפתור את הבעיה.
<נביה נאסר אלדין: בוקר טוב לכולם.
<נביה נאסר אלדין: העיר דלית אל כרמל עברה טלטלה.
<נביה נאסר אלדין: מתכנית האיחוד הכושלת ביותר שהיתה, וכשהם עשו את האיחוד של עוספיה ודליה, הם לא לקחו בחשבון את הגיבנת שנמצאת על תקציב של שני היישובים, כמו שעשו במנחמיה כשצרפו אותה למועצה האזורית.
<נביה נאסר אלדין: לכן יש טלטלה שלמה בתוך היישוב הזה.
<נביה נאסר אלדין: זו לא אשמת המועצה שלא נותנים תקציבים על מנת לפתח את המערכת הזו, זו לא אשמת התושבים ולא אשמת ראש המועצה שיש לו את כל הרצון הטוב והעז על מנת לפתור את הבעיה.
<נביה נאסר אלדין: הכישלון והמחדל נמצאים במשרדי הממסד.
<נביה נאסר אלדין: הם לא תקצבו את הרשות הזו, לא העבירו את התקציבים שצריך להעביר אותם, על מנת לתת להם את ה- - -.
<נביה נאסר אלדין: אנחנו שמענו מראש המועצה שישנה החלטת מליאה על מנת להצטרף לתאגיד.
<נביה נאסר אלדין: אז הבעיה לא נמצאת אצל תאגיד המים, הבעיה נמצאת אצל משרדי הממשלה, על מנת להעביר את התקציבים.
חמד עמאר: אני אקטע אותך, בקשר לתאגידי המים.
חמד עמאר: רק אתמול שמעתי את שר האוצר שהוא אומר שהוא הולך לבטל בשנת 2016-2015 את הנושא של תאגידי המים.
חמד עמאר: אז הנושא לא צריך להוות מחסום או חסם.
חמד עמאר: העברת הכספים יכולה להיות גם למועצה המקומית, ולכן תאגיד המים היום לא מהווה חסם.
<נביה נאסר אלדין: אדוני היושב ראש, זה לא הפתרון.
<נביה נאסר אלדין: אנחנו לא יודעים מתי – אולי ב 2015 או ב 2025.
<נביה נאסר אלדין: אבל יש בעיה בדלית אל כרמל שצריך לפתור אותה.
<נביה נאסר אלדין: כל האנשים וכל האחראים לנושא זה צריכים להירתם, לבוא לקראת מועצת דלית אל כרמל, להזרים כספים ולתת תקציבים על מנת לתת את השירות הטוב ביותר לתושב.
<נביה נאסר אלדין: זו העמדה שלנו.
<נביה נאסר אלדין: אנחנו בדעה עם ראש המועצה, על מנת לפתור את בעיית דלית אל כרמל, זה – חוץ מהבעיה שנימצאת גם בעוספיה.
<נביה נאסר אלדין: אבל לא ייתכן שיישוב בגודל של 18-17 אלף תושבים, מספר תושבים לא מחוברים למערכת הביוב, וחוץ מזה – תשתית כל כך רקובה, של לפני 40-30 שנה שיש, עקב החוק שאמר שצריכים להתאגד.
<נביה נאסר אלדין: הם לא העבירו כספים לדלית אל כרמל על מנת לשפר את התשתית, לשדרג אותה וגם לפתח תשתית חדשה.
<נביה נאסר אלדין: לכן, כל המחדל נמצא במשרדים, לא בתוך המועצה.
<נביה נאסר אלדין: למועצה יש את כל הרצון הטוב.
<נביה נאסר אלדין: רמחל
<רמזי חלבי: אני אוסיף עוד משפט – אנחנו, כמובן, תומכים בעמדתו של ראש המועצה שהוצגה כאן בצורה הכי נכונה.
<רמזי חלבי: אני רק רוצה להגיד שיש פה מצב אבסורדי, שמצד אחד לוחצים על הרשויות המקומיות, הבודדות שעוד נותרו מחוץ לתאגידי המים – להצטרף, ומצד שני לא נותנים את הכלים לעשות את זה.
<רמזי חלבי: הדבר השני – דווקא בדלית אל כרמל יש מערכת מאד מסועפת וגדולה מבחינת השטח.
<רמזי חלבי: אני, עוד בהיותי ראש מועצה, לקחנו הלוואות בסדרי גודל מאד גדולים שמכבידים גם על התקציב של הרשות.
<רמזי חלבי: עומס המלוות של דלית אל כרמל הוא עומס כבד מאד.
<רמזי חלבי: כלומר, מתבקש מצב שבו, אפילו אני, שאני יודע שראש המועצה ואחרים לא כל כך מתלהבים מתאגידי מים, גם אנחנו בשלטון המקומי מבקרים את עליית המחירים בתאגידי המים.
<רמזי חלבי: אבל אני אומר שזו עלות גדולה מאד על הרשות, זה מכביד על התקציב השוטף, זה מכביד על כל הפעילות של הרשות ומונע ממנה לתת שירותים ברמה נאותה.
<רמזי חלבי: כאן העניין הוא קריטי.
<רמזי חלבי: אני יודע, היו לי שיחות גם עם אנשים שנמצאים בצד השני של השולחן ואני יודע שזה תלוי הרבה במשרד האוצר, אבל אני חושב שזו הזדמנות לפתור את הבעיה בשולחן הזה, לקבל החלטות.
<יוסי בנישתי: מבדיקה שאנחנו ערכנו בין 2010 ו-2012, הנזק הכספי שנגרם לרשויות שמסורבות תאגוד, וכמו דלית אל כרמל יש עוד 17 רשויות כאלה, שרוצות להתאגד והתאגידים לא מוכנים לקלוט אותן, הנזק הוא 100 מיליון שקלים, וזה נזק שהוא לא יוחזר בשום תצורה.
<יוסי בנישתי: מבחינתנו, פחות מים זה כסף שיורד לטמיון ומה שצריך לעשות, בראיה שלנו, זה לטפל בנזק הזה.
<יוסי בנישתי: בפברואר 2014, בוועדת השרים לענייני חקיקה, ביקש שר הפנים גדעון סער מה שיוגדר "חוזר תמיכות", לתמוך בתאגידים, על מנת שיוכלו לקלוט רשויות מקומיות.
<יוסי בנישתי: התאגידים, מבחינתם, מוכנים לקלוט או לא מוכנים לקלוט, בהתאם לשיקולים כלכליים.
<יוסי בנישתי: אין אפשרות על פי החוק הקיים לחייב אותם לקלוט רשות מקומית.
<יוסי בנישתי: גובש חוזר תמיכות כזה והוא לא פורסם, לא יצא לפועל, מכיוון שעלתה הצעה לבטל את כל מערך תאגידי המים, אז חוזר התמיכות הזה הוקפא.
<יוסי בנישתי: בינתיים גם החיוב של התאגידים נדחה בשנה נוספת ביום ראשון האחרון.
<יוסי בנישתי: אנחנו ביקשנו לקשור בין הדברים ולגבש הצעה משותפת של משרדי הממשלה, שאפשר יהיה לגבש מודל שמשקיעים בתשתיות המים והביוב באופן מידי, בלי שום קשר לשאלה מי היא הישות המשפטית שתתפעל את המים.
<יוסי בנישתי: יש צוות בין משרדי שדן בסוגיה הזו.
<יוסי בנישתי: אנחנו לא חברים בצוות הזה, אבל בלי קשר אנחנו חושבים שההשקעה צריכה להיות באופן מידי, כי הנזקים האלה הם נזקים שנגרמים, וכל חודש שמחכים יותר כסף יורד לטמיון מבחינת המדינה, בסוף.
חמד עמאר: מי אמור להשקיע את הכסף הזה, במקום ההפסד שאנחנו מפסידים, 100 מיליון שקל כל שנה, בגלל ה-17 ישובים שלא מאוגדים.
חמד עמאר: מי אמור להשקיע את זה?
חמד עמאר: משרד הפנים?
חמד עמאר: משרד התשתיות?
<יוסי בנישתי: הסמכויות לא נמצאות במשרד הפנים.
<יוסי בנישתי: יש כללים ברשות המים, כמו שתומכים ברשויות אחרות.
<יוסי בנישתי: אם חוזר התמיכות הזה היא יוצא לפועל אז רוב הכסף היה מגיע בסופו של דבר להשקעה בתשתיות.
<יוסי בנישתי: זו המטרה.
חמד עמאר: אנחנו במצב עובדתי קיים, היום.
חמד עמאר: דלית אל כרמל לא נמצא בשום תאגיד מים, וגם לא רוצים אותה בשום תאגיד מים.
חמד עמאר: מה אנחנו עושים ש 64% שלא מחוברים יהיו מחוברים, ש 30% פחת היום יפסיקו להיות, ולעזור למועצה המקומית לעמוד על הרגליים?
חמד עמאר: מה אנחנו צריכים לעשות?
<רפיק חלבי: רק להגיד ליושב ראש – רוצים אותם אבל לא נותנים להם את המענקים.
<רפיק חלבי: רוצים אותנו.
<רפיק חלבי: מי שמעכב את זה זה משרד האוצר, או משרדי ממשלה נוספים.
<יוסי בנישתי: ההצעה שלנו היא לנתק בין הדברים, כיוון שיש 38 רשויות מקומיות שלא מתואגדות, ובתוך הקבוצה הזו יש רשויות שמסרבות להתאגד, ויש רשויות שמסורבות תאגוד.
<יוסי בנישתי: צריך לעשות את האבחנה הזו.
<יוסי בנישתי: אנחנו מציעים לעשות את האבחנה ולטפל ברשויות.
חמד עמאר: אנחנו כבר עשינו את האבחנה עם דליה, כי דליה אומר לך – אני רוצה להתאגד, יש החלטת מועצה.
<יוסי בנישתי: בשדרות, למשל - - -
חמד עמאר: אנחנו דנים עכשיו על דלית אל כרמל, לא על שדרות.
חמד עמאר: אני אומר לך שהם רוצים להתאגד.
<יוסי בנישתי: אבל המודל שעשו בשדרות יכול להתאים גם לדלית אל כרמל.
חמד עמאר: איזה מודל עשו?
<יוסי בנישתי: שתאגיד מים התחיל את עבודות הביוב בלי קשר לשאלה אם שדרות נקלטה בצורה של תאגיד מים או לא נקלטה.
חמד עמאר: מי תקצב לו את זה?
חמד עמאר: תאגיד מוצקין לא יתחיל בזה, אם לא יתקצבו.
<יוסי בנישתי: לדעתי עברה החלטת ממשלה בנושא של שדרות.
<משה גראזי: אני אענה על זה.
<משה גראזי: אני ממנהלת הביוב.
<משה גראזי: אני רוצה להתייחס לנקודות שעלו, ואם יש משהו שלא רשמתי, או שכחתי, אני אשיב תוך כדי הדיון.
<משה גראזי: זה לא שלא רוצים את דליה, יש הסכמים שכבר אושרו על ידי עורכי הדין משני הצדדים, גם תאגיד המים של פלגי מוצקין וגם של המועצה.
<משה גראזי: עקב הדחיה של יישום החוזר החדש של המענקים, אז הצירוף - - המסמכים לא נחתמו.
<משה גראזי: אני חייב להגיד, ברקע, שהמענקים הם בונוס.
<משה גראזי: כלומר, זה לא שהמועצה לא יכולה להתאגד.
<משה גראזי: אם יחליט ראש המועצה הוא יוכל להתאגד.
<משה גראזי: נכון שהוא יפסיד את המענקים.
<משה גראזי: זה לא שאי אפשר לצרף את המועצה.
<רפיק חלבי: כן, אבל מוצקין לא יסכימו.
<רפיק חלבי: אתה יודע.
<משה גראזי: אני לא יודע אם אתה תסכים.
<רפיק חלבי: קודם כל – אני מסכים, אבל הוא לא מסכים.
<משה גראזי: אתה לא מתנה את קבלת המענקים בצירוף - - את הצירוף - -
<רפיק חלבי: מוצקין מתנים.
<רפיק חלבי: אני רוצה להיפתר מהגיבנת של 8 מיליון שקל כל שנה.
<משה גראזי: בסדר.
<משה גראזי: אז זה עניין אחד.
<משה גראזי: לגבי החוזר, אני מניח שאתם יודעים ששר האוצר ושר התשתיות הקימו ועדה, רשות המים היא לא חברה בוועדה, היא אומרת את דעתה אבל היא לא חברה בה.
<משה גראזי: זה המצב.
<משה גראזי: לכן עד שהם לא יגבשו את ההמלצות אני לא רואה את האוצר שם כסף להמשיך יישום הרפורמה והמשך של מענקי תאגוד.
<משה גראזי: לגבי פרויקט הביוב, ראש המועצה שנבחר כבר מזה זמן – אנחנו לא המתנו למועצה.
<משה גראזי: התחלנו את פרויקט הביוב, שאלת את יוסי לגבי המודל של שדרות, עשינו את המודל של שדרות בדליה לפני שדרות.
<משה גראזי: תקצבנו כבר פרויקט ראשון ב- 2011, בלי התניות של תאגוד או לא תאגוד, מה שבררנו זה האם הרשות היא סרבנית או לא סרבנית, והקצנו תקציבי מדינה לא בהלוואות ולא במענקים חלקיים.
<משה גראזי: מבחינת המועצה התקצוב היא 100% מענק.
<משה גראזי: היו כמה פרויקטים.
<משה גראזי: אחרי השריפה בכרמל היה קו משותף של דליה ועוספיה שיורד למט"ש ניר עציון, תוקצב במאה אחוז מימון מדינה.
<משה גראזי: חוץ מזה תוקצב הפרויקט שדנו כבר מספר פעמים ראש המועצה ואני בשכונת חלת עלי, כדי להגדיל את שיעור ההתבייבות במועצה.
<משה גראזי: זה לא היה בעידן של ראש המועצה הנוכחי אבל סיכומים שהיו עם ראש המועצה הקודם, המערכת הזו אמורה להתחבר לתחנת שאיבה.
<משה גראזי: אמרנו שהפרויקט יבוצע במקביל להקמת תחנת שאיבה שאמורה לקבל את הביוב, אבל ב-2011 תוקצב הפרויקט ורק לאחרונה, אחרי 3 שנים, בהתערבות ראש המועצה הנוכחי, התב"ע לא הוסדרה.
<משה גראזי: זאת אומרת שגם אם היתה מערכת ביוב נוכחית בחלת עלי, אי אפשר היה להפעיל אותה, כי לא היתה תחנת שאיבה.
<משה גראזי: הפרויקט, דרך אגב, תוקצב בקרוב ל- 6 מיליון שקל, בוצע שליש, מסיבות שונות, ולא זה המקום לדבר על זה, אני חושב, דובר ארוכות עם ראש המועצה, הוצאנו את הקבלן.
<משה גראזי: זו התקשרות ישירה שלנו, זה משהו שרשות המים מעולם לא עשתה.
<משה גראזי: היא עשתה את זה ב-4 פרויקטים, דליה זה אחד מהם.
<משה גראזי: זה לא כזה טריביאלי שרשות ממשלתית מבצעת פרויקט ברשות מקומית כשבכלל האחריות החוקית היא על הרשות המקומית ולא על רשות המים.
<משה גראזי: אני אמרתי לראש המועצה שאנחנו מוציאים את הקבלן, ואני מקווה שנוכל להכניס קבלן במקומו בתחילת השנה הבאה.
<משה גראזי: חוץ מזה תוקצב עוד פרויקט על ידי הסמכה של תאגיד אחר, בהיקף של 7 מיליון שקל, אם אני זוכר את המספר.
<משה גראזי: תאגיד מי עירון, זה התאגיד שנותן שירותים ליישובים בוואדי ערה – אום אל פאחם, כפר קרע, בסמה, ערערה, הוא קלט את בקה-ג'ת, מבצע גם בג'אסר, תאגיד מאד חזק מבחינת ביצוע.
<משה גראזי: הוא גם אמור לעשות את העבודות בדליה.
<משה גראזי: אנחנו רוצים לראות איך יבוצע הפרויקט הראשון לפני שאנחנו מאשרים את השני.
<משה גראזי: אני חייב להגיד עוד משהו, ודיברנו ארוכות עם ראש המועצה הנוכחי.
<משה גראזי: אני הוצאתי מכתבים גם לראש המועצה הקודם.
<משה גראזי: יש פה את החבר'ה מהבריאות והגנת הסביבה שיגידו את דעתם.
<משה גראזי: המדינה תקצבה פרויקטים בהיקף של 15 מיליון שקלים, פלוס.
<משה גראזי: אני אומר את דעתי האישית כי אנחנו מתקצבים השנה סדר גודל של 400 מיליון שקל בכל הארץ, בעיקר בפריפריה, וביישובי המגזר הלא יהודי.
<משה גראזי: לא יכול להיות שהמדינה שמה כסף והמערכות לא מתוחזקות.
<משה גראזי: למה אני מכוון?
<משה גראזי: אנחנו תקצבנו ב-2010 את אותו קו משותף, שהיה קו ומתקן תפיסה, לפני שהשפכים מגיעים למט"ש ניר עציון.
<משה גראזי: כשהסתיים הפרויקט אני הוצאתי יותר ממכתב אחד לראש המועצה הקודם, אחרי זה גם דיברנו עם ראש המועצה הנוכחי של דליה ועוספיה, שייקחו את המערכת לתחזוקה, כי בלי תחזוקה אין חיים למערכת.
<משה גראזי: אני מכיר את זה מקרוב.
<משה גראזי: פרויקטים שתוקצבו לפני 15 שנה ויכולים להחזיק 40 שנה, בעיקר מערכות הולכה, אחרי 10-5 שנים נגמרים החיים שלהם, כי אין תחזוקה.
<משה גראזי: אנחנו לא נהיה בעולם שנמשיך לשים כסף איפה שאין תחזוקה.
<משה גראזי: בתחזוקה אני לא מדבר על עשרות מיליונים.
<משה גראזי: בהקשר הזה אני גם אומר שבמקרה הספציפי הזה שאני מדבר על תחזוקה של מתקן התפיסה, פנה הממונה על המחוז הנוכחי, יוסף מישלב, אמר שלמועצה אין תקציב, בואו תחזקו.
<משה גראזי: פשוט אסור לנו לתחזק.
<משה גראזי: גם אם הייתי מאד רוצה לתחזק, אסור לנו לתחזק, אבל לפנים משורת הדין שמנו כחלק מהרצת המערכת עוד תקצבנו את התחזוקה של אותו מתקן תפיסה.
<משה גראזי: פשוט, אף אחד לא לקח את זה לעצמו מבחינת האחריות.
<משה גראזי: יצאו דוחות, יש פה את החבר'ה של המשרד להגנת הסביבה שיוכלו לומר את דברם, אם ירצו – שהמערכת לא מתוחזקת.
<משה גראזי: אפשר להעביר למי שרוצה, אני חושב שהמועצה מכירה את זה.
חנא סוייד: סליחה, כשאתה אומר שהמערכת לא מתוחזקת, למה אתה מתכוון?
<משה גראזי: כל מערכת הידראולית, צריך לתחזק אותה.
חנא סוייד: איפה, בתוך היישוב?
<משה גראזי: גם בתוך היישוב וגם בחוץ.
<רפיק חלבי: הסיפור הרבה יותר מורכב, משה.
<רפיק חלבי: אנחנו עכשיו סוטים.
<רפיק חלבי: כל הסיפור של המים - - - אני אגיד לך - - -
<משה גראזי: אני רק אסיים את המשפט.
<משה גראזי: מט"ש ניר עציון מטפל בשפכי הרשויות של יישובי חוף כרמל, דליה ועוספיה.
<משה גראזי: יש שם חוב לקבלן.
<משה גראזי: מי שנמצא בפרונט זה החברה הכלכלית של חוף כרמל.
<משה גראזי: יש חוב לקבלן של 250 אלף שקל.
<משה גראזי: יש עוד בוצה שלא פונתה קרוב לשנה, סדר גודל של 750 אלף שקל.
<משה גראזי: אם אתם רואים לנכון שהמדינה תמשיך לתקצב ולא תהיה תחזוקה של המערכות - - -
חנא סוייד: השפכים של דליה ועוספיה מגיעים - - -
<משה גראזי: לא כולם, לא הכל מבויב - - -
חנא סוייד: מה שמבויב מגיע לשם?
<משה גראזי: כן, נכון.
חנא סוייד: ויש עוד פתרון קצה אחר?
חנא סוייד: יש עוד מט"ש אחר?
<משה גראזי: לא.
חנא סוייד: זה היחידי.
<משה גראזי: כן, ההתנקזות היא - - -
חנא סוייד: זה שייך לתאגיד מוצקין?
<משה גראזי: תאגיד מוצקין היה אמור לקלוט - - באמת, ה - - מורכב.
<משה גראזי: תאגיד פלגי מוצקין היה אמור לקלוט את דליה בתחילת השנה.
חנא סוייד: למה הוא, אם זה לא מט"ש שלו?
<משה גראזי: כי זה לא קשור למט"ש.
<משה גראזי: ההחלטה איך להצטרף היא של ראש המועצה ו - - -
<רפיק חלבי: קודם כל, בסוף, אחרי כל מה שאמרת, השתמשת במושג "חברה כלכלית של חוף כרמל".
<רפיק חלבי: היא מפעילה את זה, היא גם מוכרת מים, גם משתמשת בבוצה - - -
<משה גראזי: היא לא מוכרת מים.
<רפיק חלבי: אז שיכניסו אותנו בפנים - - -
<משה גראזי: אין מכירה של מים - - -
<רפיק חלבי: אם זה שלנו, למה אנחנו לא חברי דירקטוריון?
<רפיק חלבי: למה אנחנו לא חלק מהחברה הזו?
<רפיק חלבי: אם החברה מפעילה את זה - - -
חנא סוייד: זה של ניר עציון?
<רפיק חלבי: היא מתעסקת עם זה, ואנחנו צריכים לשלם.
<רפיק חלבי: דרך אגב, לך אני אומר, ולכל הנוכחים, וזה דבר שאפשר לבדוק אותו, אנחנו, דלית אל כרמל, עומדת בכל העלויות, בכל ההוצאות.
<רפיק חלבי: לכן, אי אפשר להעניש אותנו על זה שאנחנו גם עושים - - -
<משה גראזי: אף אחד לא מעניש.
<רפיק חלבי: מה שאתה אומר - - אני משלם את הכל - - -
<משה גראזי: אתם לא משלמים.
<משה גראזי: חוף כרמל משלמים את ההוצאות הקבועות של כוח האדם והאנרגיה, ואתם - - -
חנא סוייד: - - הם מוכרים את המים.
<משה גראזי: הם לא מוכרים.
<משה גראזי: אני מכיר את החוק מצוין.
<משה גראזי: באיכות המים, שנקראת איכות שניונית – לא מוכרים מים.
<משה גראזי: חקלאים מקבלים את זה במחיר אפס.
<משה גראזי: לכשהמט"ש ישודרג, בעקבות איזשהו פרויקט משותף עם משרד השיכון, ויהיה באיכות יותר טובה, תהיה מכירה של המים, במחיר של 15 אגורות, שמשקף את מחיר העלות.
<רפיק חלבי: החקלאים מקבלים את זה בשיעור אפס – זו גם הטבה.
<רפיק חלבי: זה גם כסף, אדרבא ואדרבא.