GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלון זסק: זה בדיוק הדברים שאנחנו נמצאים עכשיו בשלבי סגירות אחרונות מול המשרדים על מנת שמצד אחד, מי שידביר יהיה מוכשר לעשות את זה כמו שצריך ומצד שני, לנסות לעשות הסדרה נורמטיבית נכונה בכל התחום הזה, מצד אחד חופש העיסוק ופגיעה בו או מניעת פגיעה בו מצד שני.
<אלון זסק: לגבי תכשירים שהרב אייכלר התייחס אליהם: יש ועדה בין-משרדית שמטפלת בנושא של רישוי בתכשירי הדברה תברואיים.
<אלון זסק: יושבים שם גם טוקסיקולוגים, גם נציגי משרד הבריאות ונציגי המשרד להגנת הסביבה.
<אלון זסק: הם עושים ונותנים את הרישיון לאותם תכשירים ולשימוש בתכשירים האלה.
<אלון זסק: לגבי ההערה של אלון לגבי הרשימה – הרשומה מתואמת לחלוטין עם רשות הטבע והגנים, שהיא הגוף שאמון על זה.
<אלון זסק: דיברתי הבוקר עם אלון בטלפון.
<אלון זסק: נשמח לשבת באופן פרטני לגבי הרשימה וגם לגבי המרחקים ולראות אם יש דברים שבאמת ניתן להוריד אותם, אז מה טוב.
<אלון זסק: אבל אם יש דברים שלא ניתן להוריד אותם, אז נצטרך לראות איך מצד אחד אנחנו נותנים מענה להדברה של מזיקים ומצד שני, לא פוגעים בכל המגוון הביולוגי בשטחים הפתוחים.
<אלון זסק: לגבי עובדי התברואה ותקופת המעבר – כבר היום בהצעת החוק יש תקופת מעבר.
<אלון זסק: המטרה של אותה תקופת מעבר היא לייצר מצב שבו אם אנחנו שמים רף מקצועי, ואני חושב שברור לכולם שאנחנו רוצים לשים רף מקצועי שכל אחד שמגיע לבית או לבית ספר או לשטח פתוח, בא מוכשר לעבודה שאותה הוא אמור לעשות, אז אנחנו נשים את הרף המקצועי הזה אבל ברור לנו לחלוטין שאנחנו רוצים להטמיע גם את עובדי התברואה הקיימים היום וגם לאפשר את תקופת ההסתגלות של כמה שנים, על מנת שהם יקבלו את ההשתלמויות ואת ההכשרות הנדרשות.
<אלון זסק: ההכשרות הנדרשות לא יכללו רק שיעורים פרונטליים אלא גם ניסיון מעשי של ללכת, להדביר בבתים ולעשות קורס מעשי שייתן את הכלים המתאימים להדברה.
<אלון זסק: אני חושב שבזה עניתי על רוב השאלות.
<אלון זסק: אם יש עוד דברים - -
אלי כהן: מה עם מדביר דירות?
דוד אזולאי: לגבי מדביר דירות יש בעיה ששני אנשים או אדם אחד עם שני חומרים פועל בדירה, וכשחלילה קורה משהו, בא רופא, ואיך הוא ידע להתייחס לענין הזה?
<אלון זסק: בסופו של דבר, המטרה היא שההכשרה או כניסה לאזורי מגורים, ואני לא חושב שניכנס לדירות – האם דירות, האם מבנה דירות, האם כניסה פלוס חצר, האם דירה שמשמשת כמשרד וכולי.
<אלון זסק: הנושאים האלה, אנחנו בדיוק עכשיו דנים ומגדירים אותם באופן מפורט.
<אלון זסק: אנחנו נרצה שמי שמגיע ויש לו הכשרה מתאימה להתעסק בהדברות, בא נקרא להן הרוטיניות, יהיה מסוגל לעשות את זה.
<אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון שיש דברים כמו למשל פשפש המיטה, שזה נושא שעל מנת להדביר את זה צריכים הכשרה מאד מורכבת, מאד מפורטת, ואם אנחנו מדברים על חופש העיסוק, היום לפחות חצי מעובדי התברואה לא מסוגלים לעשות את זה.
<אלון זסק: ולכן, עד כמה שניתן, אנחנו נצטרך להפריד בין ההכשרות השונות ולוודא שכל עוד מדובר בהדברה רוטינית תהיה לזה את ההכשרה הזאת, וברגע שיהיו דברים מיוחדים, אז באמת נאלץ להביא מישהו עם הכשרה מיוחדת.
דוד אזולאי: מה עושים עם מחנות צבא ומקומות סגורים כמו בתי סוהר, מחנות צבאיים?
<אלון זסק: אני יכול להתייחס אבל יכול להיות שנציגי משרד הביטחון רוצים להתייחס.
דוד אזולאי: אתם עושים בעצמכם את ההדברה?
דוד אזולאי: איך אתם מתנהלים בקטע הזה?
<שיר גומז זה מסקיטה: היום, כמו שיש באזרחות עובדי הדברה, יש עובדי הדברה שקיימים גם בצה"ל.
<שיר גומז זה מסקיטה: יש מדבירים יותר בכירים, שכן מקבלים את ההדרכות מטעם המשרד להגנת הסביבה.
<שיר גומז זה מסקיטה: במסגרת החוק החדש כיום, יש הגדרה, כמו שצוין כאן, של "מדביר צבאי", שזה יהיה מדביר שמוסמך לדברים שנדרשים בצה"ל, בתיאום עם המשרד להגנת הסביבה.
<שיר גומז זה מסקיטה: אנחנו עדין בבירור - -
דוד אזולאי: מי יסמיך אותו, הצבא או המשרד להגנת הסביבה?
<שיר גומז זה מסקיטה: המשרד.
<שיר גומז זה מסקיטה: מה בדיוק תכלול ההכשרה הזאת - -
דוד אזולאי: הוא יהיה עובד של הצבא, של משרד הביטחון?
<שיר גומז זה מסקיטה: חיילים בשירות חובה שיקבלו רישיון מהמשרד להגנת הסביבה לעסוק בהדברה הבסיסית בצה"ל.
דוד אזולאי: והם יוכלו להיכנס לכל מקום, גם לאותם מקומות רגישים שלא כל אחד יכול להיכנס אליהם?
<שיר גומז זה מסקיטה: בעצם זה יעשה בצורה דומה לאיך שזה נעשה היום.
<שיר גומז זה מסקיטה: בבסיסים מסוימים, שרמת הסיווג שלהם יותר גבוהה, מי שעושה את זה גם היום זה חיילים שהוכשרו ברמת הסיווג המתאימה.
דוד אזולאי: אבל יש לכם בכל רמות הסיווגים?
<שיר גומז זה מסקיטה: כן, זה דומה מאד לאיך שזה קורה היום.
דוד אזולאי: המשרד להגנת הסביבה, אתם עוקבים אחרי הענין הזה?
<אלון זסק: גם אתם, כמו עם כל שאר הגופים, אנחנו בדיונים.
דוד אזולאי: אז יש לי בקשה אליכם לגבי הנושא הזה כי אני מכיר את זה מזוויות אחרות, שיש מקומות שבגלל הרגישות של כניסה למקום הזה, לפעמים הפעולות לא מתבצעות כפי שצריך.
דוד אזולאי: אני בקטע הזה כולל גם את המשרד לביטחון פנים, וזה אומר השב"ס.
תמר זנדברג: אני רוצה שני עקרונות, לא לסעיפים הספציפיים: קודם כל, זה דבר מבורך להסדיר את התחום, אין ספק, גם בגלל אסונות שקרו, וחבל שאסונות זה הטריגר אבל זה בדרך כלל קורה כך.- -
דוד אזולאי: זה חלק מחיינו.
תמר זנדברג: - - אבל יש כאן
תמר זנדברג: שני דברים שאני חושבת שידרשו התייחסות בהמשך החקיקה – הראשון, זה תחום שכבר קיים.
תמר זנדברג: אני מבינה שהיתה התייחסות וסליחה שלא שמעתי את הדברים קודם אבל אני חושבת שהמעבר הזה בין תחום קיים עם אנשים שעובדים ועד היום לא עברו על שום חוק, ועבדו ושירתו.
תמר זנדברג: אצלי בבית, אני רוצה להגיד לכם, כל שנה יש הדברה, ואני עובדת עם מדביר שאני סומכת עליו והוא מגיע כל שנה.
תמר זנדברג: אני רוצה להגיד לכם שהמעבר הזה, וכאן, בחיי הכנסת זה כבר קרה כמה פעמים שיש תחום שפועל, והמעבר הזה לתוך הסדרה מצריך התאמות ומצריך כל מיני הסתגלויות, שמצד אחד לא רוצים לשפוך את התינוק עם המים, אנחנו לא רוצים אנשים שעובדים – פתאום להשליך אותם ולהגיד להם שכל מה שעשיתם עד עכשיו לא טוב רק בגלל שהמדינה לא ידעה מה לעשות ולא הסדירה ולא היתה חקיקה.
תמר זנדברג: ומצד שני, כן צריך לעמוד בסטנדרטים של ההסדרה החדשה.
תמר זנדברג: לכן, אני חושבת שזה משהו שנצטרך לתת עליו את הדעת, מי מהמדבירים הקיימים שכן יוכלו לעשות כניסה אל תוך הרגולציה החדשה, שלא יישארו פתאום אל מול שוקת שבורה, ולעשות את ההבחנה בין אלה שלא עומדים בסטנדרטים ושיוכלו לעבור איזה שהוא תהליך למידה, הכשרה, אינני יודעת מה כדי להיכנס.
תמר זנדברג: לא ליצור מצב דיכוטומי שמצד אחד אנשים מוצאים את עצמם ללא שום דבר ומצד שני, החוק דורש דרישות וקריטריונים שאולי אותם אנשים כן יכולים לעמוד בהם, מקסימום בהתאמות קלות.
תמר זנדברג: דבר שני, אנחנו עוסקים פה בתחום שנוגע לבעלי חיים, לחומרים כימיים.
תמר זנדברג: תחום שיש לו השפעה על הסביבה, על הטבע.
תמר זנדברג: נכון, על חרקים אבל יכול להיות גם על בעלי חיים אחרים, וגם חרקים, זה בעל חיים שלא כולם מזיקים ולא מכולם צריך להיפטר, לא רק עבור המגוון הביולוגי והסביבה והעולם והיקום וכולי אלא גם בגלל בריאות הציבור.
תמר זנדברג: יש הרבה חרקים שהם חלק מאיזה שהוא תהליך טבעי, שאם ניתן להם לחיות לא נצטרך הדברה מסוגים אחרים, וכל הפרה של האיזון האקולוגי יכול לייצר בעיות המשך ובסופו של דבר, להרע יותר מאשר להועיל.
תמר זנדברג: אני מבינה שלפני שנכנסתי, סליחה שלא הייתי, דיברו נציגי החברה להגנת הטבע, ואדוני היושב ראש, שלחת אותם - -
דוד אזולאי: יש לך ספק בענין?
תמר זנדברג: אני רוצה להראות שהתעדכנתי במה שקרה.
תמר זנדברג: - - אני בטוחה שאפשר להגיע לעמק השווה גם בנושא הזה, מבחינת רשימות בעלי החיים המזיקים והלא-מזיקים, אלה שצריכים להדביר ואלה שלא צריך, שוב, בין אם כי אין צורך ובין אם כי זה יכול להזיק יותר מאשר להועיל - -
דוד אזולאי: חברת הכנסת זנדברג, תנוח דעתך.
דוד אזולאי: ביקשתי מנציג החברה להגנת הטבע יחד עם המשרד להגנת הסביבה שיגישו נייר עמדה, ישבו ויכינו.
דוד אזולאי: ביקשתי רק בקשה אחת קטנה, ואני מקווה שתצטרפי אלי בענין הזה, שזה יהיה מהר כדי שלא נתעכב בהמשך החקיקה.
תמר זנדברג: בהחלט, אין שום ספק.
תמר זנדברג: אני בטוחה שנציגי החברה להגנת הטבע יתייצבו במהירות מוקדם בבוקר, ויגיעו ויעשו את זה.
תמר זנדברג: ואז, אנחנו נתכנס בהמשך ונוכל לעמוד על הפרטים.
דוד אזולאי: בסדר גמור, תודה.
דוד אזולאי: רבותי, אני רוצה לסכם את הדיון הזה.
דוד אזולאי: לפני כן, עוד שאלה לי אליך: הקורס הבסיסי, שאנחנו דיברנו עליו כאן, כמה זמן אמור להימשך הקורס הזה?
<אלון זסק: עוד פעם, זה גם נושא שאנחנו - -
דוד אזולאי: אני יוצא מנקודת הנחה שאנחנו מדברים על אלה שאין להם שום ידע.
דוד אזולאי: באים חדשים למערכת.
<אלון זסק: אנחנו כרגע דנים על ההרכב של אותו קורס, איך הוא יורכב ברמה של החלק העיוני שיהיה, שאנחנו מעריכים בטווח של כמה מאות שעות, והחלק המעשי.
<אלון זסק: יהיה לו גם חלק מעשי על מנת שמי שיוכשר, בסופו של דבר לא יגיע לבית שלי או שלך כפעם ראשונה שהוא רואה בית ובא להדביר אותו.
<אלון זסק: זאת אומרת, ההרכב של הקורס כרגע עוד לא סגור סופית אבל זה בערך היקפי השעות על מנת שמצד אחד, מי שיוכשר לנושא הזה יקבל את ההכשרה המוסדרת ומצד שני, אנחנו במקביל, נעשה את ההקבלה להכשרה נוספת ועוד סט של השתלמויות בכל מיני נושאים ספציפיים - - אני אחזור כדי לנסות לעשות סדר בזה: מי שיש לו רישיון עכשיו, למעשה אוטומטית יקבל את הרישיון החדש.
<אלון זסק: מי שאין לו - -
דוד אזולאי: בלי שום הכשרה?
<אלון זסק: - - גם אם הוא עובד תברואה היום ויש לו הכשרה של קורס עזרה ראשונה, שזה מה שנדרש כיום בחוק, הוא יצטרך בתקופת אותה הוראת מעבר שתמר אמרה, ובצדק רב, שאנחנו ניתן הוראת מעבר עם תקופה יחסית ממושכת על מנת שאותם עובדי תברואה לא יצטרכו עכשיו לעזוב הכל וללכת למכללה ללמוד.
<אלון זסק: הם יוכלו לעשות את זה במקביל, תוך כדי הסתגלות ותוך כדי למידה, לרבות ניסיון מעשי במסגרת ההשתלמויות האלה ובנוסף, לנושאים פרטניים ממוקדים כמו לדוגמה פשפש המיטה, כמו לדוגמה – אני מקווה שלא נגיע – עוד כל מיני שאר "מרעין בישין" שאנחנו נתקל בהם ואנחנו נתקלים בהם כמזיקים חדשים, אנחנו עוד נעשה מערך שלם של השתלמויות פרטניות, שאותם הם יצטרכו לעבור במשך אותה תקופה של הכשרה.
דוד אזולאי: רבותי, אני לא רוצה לעשות סיבוב שני, אני רוצה לעשות סיכום.
<דני יגר: לפני הסיכום אפשר לומר משהו?
<דני יגר: עם כל הנימוסים האפשריים אני מוכרח לומר משהו: יש פה תחום שאני חושב שלא ממש סופרים אותו, לא ממש נספרים.
<דני יגר: לא יתכן מצב שאתה לוקח תחום שבכירי בעלי המקצוע יושבים פה ולא לוקחים אותם בחשבון, לא את עמדותיהם ולא את דעותיהם.
<דני יגר: נכון, נפגשנו, נשמענו אבל לא הפנימו.
<דני יגר: כל מה שמונח פה לא מייצג את כל השגותינו המקצועיות והתחום הבטיחותי.
<דני יגר: לא יתכן להמשיך לגלגל את הרכבת הזאת הלאה בלי לעצור ולהקשיב לנו.
<דני יגר: אתם לא מקשיבים לנו.
<דני יגר: אני מבקש שתיקח את זה לשיקול דעתך בסיכום.
<דני יגר: תודה.
דוד אזולאי: אני מצטער מאד שאתה אומר את הדברים האלה.
דוד אזולאי: אנחנו יושבים פה שעה ואנחנו שומעים את כולם, והמשרד להגנת הסביבה משיב לדברים ואתה בא ואומר - -
<דני יגר: הדברים נאמרו פה על ידי שני הנציגים שלנו.
דוד אזולאי: סליחה, שמענו.
דוד אזולאי: אתה לא יכול להגיד כי עצם העובדה שאתם מוזמנים לפה כדי שתהיו שותפים לדיונים ותעירו את הדברים שלכם ותגישו נייר עמדה והדברים יילקחו בחשבון.
אלי כהן: הטענה היא שבישיבות שהיו מול הגנת הסביבה, המקדימות, לא נעשה כלום.
דוד אזולאי: רבותי, המשרד להגנת הסביבה עשה מאמצים להיפגש עם כולם.
דוד אזולאי: אני יוצא מתוך נקודת הנחה, ותקן אותי אלון, אם אני טועה ויתקן אותי אלון אם אני טועה - אם יש כאלה גופים, כמו החברה להגנת הטבע - -
<אלון זסק: גוף קטן, לא שמעו עלינו.
דוד אזולאי: - - תאמין לי שתוך כדי חקיקה אנחנו נתקדם.
דוד אזולאי: אם יש צורך בקיום מפגשים, יש פה אנשים שיודעים איך עבודת הוועדה מתנהלת.
דוד אזולאי: אז נכון שהצוות המקצועי יושב אבל אחר כך, תוך כדי דיונים, עולות הערות ענייניות ואפשר לתקן ואפשר לשפר.
דוד אזולאי: החוק הוא זה, וזה מה שעבר אבל מניסיוני, לא כל מה שנכנס לוועדה יוצא כך מהוועדה, הוא משתנה.
דוד אזולאי: גם אלה שהכינו את החוק יודעים שלא בטוח שזה מה שיהיה בסוף.
דוד אזולאי: לכן, בואו, תשתתפו בדיונים, תהיו כאן, תקבלו רשות דיבור ואם יש מה לתקן והערות ראויות, בוודאי שיילקחו בחשבון.
<שרון שמואל: אדוני, סליחה על ההתפרצות אבל לא קיבלתי תשובה מהסמנכ"ל לענין ההכפפה שביקשתי בין המדביר הבסיסי למדביר המתקדם בענין של חוסר ניסיון וכולי, בהתייחסות שלו לשאלות שנשאלו.
דוד אזולאי: אני דווקא שמעתי מאלון שאותו בחור שילמד, אחר כך יצטרך תקופה של סטאז' - -
<אלון זסק: לא תקופה של סטאז' אלא חלק מההכשרה תהיה הכשרה מעשית אבל עוד פעם, אנחנו נגיע לזה בהקראה.
דוד אזולאי: רבותי, זה רק פתיח להצעת החוק ושמענו את הדברים.
דוד אזולאי: אני מודה שגם אני לא הייתי שותף לדיונים שקדמו.
דוד אזולאי: בשביל זה, הצוות המשפטי של הוועדה והצוות המשפטי של המשרדים השונים ישבו וקיימו דיונים.
דוד אזולאי: אתם תהיו שותפים לדיונים, תעירו את ההערות שלכם ואני מקווה שבסופו של יום נצא כולנו מרוצים כי לכולנו יש מטרה אחת, שהחוק הזה יעבור כמה שיותר מהר, וייתן מענה לכל הבעיות על מנת למנוע אסונות בעתיד, כפי שקרה בעבר.
דוד אזולאי: זאת המטרה של כולנו וצריכים לקחת את זה בחשבון.
דוד אזולאי: לכן, אני מבקש בענין הזה להשתדל לקיים דיונים אינטנסיביים על מנת לסיים את החוק הזה כמה שיותר מהר.
דוד אזולאי: רבותי, אני רוצה לסכם את הדיון הזה: דבר ראשון, אני מבקש מהמשרד להגנת הסביבה יחד עם החברה להגנת הטבע להגיש נייר עמדה ולקיים דיונים יחד עם הצוות המשפטי של הוועדה ולהגיע לאיזה שהוא נוסח מוסכם על כולם.
דוד אזולאי: ואם לא, זה יעבור לוועדה ופה נקיים את הדיונים.
דוד אזולאי: ההערות של ארגון המדבירים – שמענו אותן ויילקחו בחשבון.
דוד אזולאי: אם יש לכם נייר עמדה ולא הגשתם אותו, אנא מכם תגישו אותו והצוות של המשרד להגנת הסביבה ימצא לנכון לזמן אתכם לדיון.
דוד אזולאי: אני סומך עליו שיעשו את זה ויזמנו אתכם.
דוד אזולאי: גם עם משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים – אני חושב שאמרתי בענין הזה דברים ברורים.
דוד אזולאי: חשוב מאד שהדברים יובהרו ואם צריך להכניס אותם כסעיף בחקיקה, נעשה גם את זה.
דוד אזולאי: זה מאד חשוב כי נכון שברשויות המקומיות ישנם גנים ובתי ספר וכל מיני מפעלים אבל במשרד הביטחון ובמשרד לביטחון פנים בעיקר כל מיני מחנות ושב"ס, יש שם בעיות לא קטנות ואני מקווה שתתנו את הדעת גם על המקומות האלה.
דוד אזולאי: זה לא מקומות סגורים אבל חייבים להיכנס אליהם.
דוד אזולאי: גם שם חיים בני אדם למרות שהם מרצים תקופות מאסר וזה מאד מאד חשוב.
מירי רגב: על סדר היום החלת התוספת השלישית לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998 על הרשויות המקומיות לעניין אבטחת אישיות מאוימת לפי סעיף 341א לפקודת העיריות (נוסח חדש(.
מירי רגב: זה לא סוד שראשי הערים, סגנים, חברי מועצה מאוימים ולא פעם דרשנו גם מהמשטרה להרחיב את סל האבטחה כדי לאפשר לאותם נבחרי ציבור ליישם את המדיניות שלהם.
מירי רגב: לא יכול להיות שינסו לפגוע בהם כאשר יש עליהם איומים מכל מיני כיוונים של בעלי עניין כאלה ואחרים, גם בעלי עניין כלכלי וגם בעלי עניין פוליטי כאשר נבחרי הציבור מוצאים את עצמם מאוימים וחלקם אף נפצעו ונפגעו.
מירי רגב: הרבה מאוד ראשי ערים אמרו לי שמרגע שהם צריכים לשלם את האבטחה, לא נעים להם.
מירי רגב: לא נעים להם לקחת תקציב ציבורי ולשלם עבור האבטחה עליהם ולכן הם מעדיפים להיות בלי אבטחה, כי מה יגידו?
מירי רגב: יראו אותי מסתובב ומישהו יאמין שהם זקוקים לאבטחה?
מירי רגב: אם הם זקוקים לאבטחה, למה הציבור צריך לשלם את האבטחה עליהם?
מירי רגב: הם אמרו שאם זה כך, הם לא מוכנים להיות מאובטחים.
מירי רגב: למרות שהמשטרה אפשרה סל אבטחה כזה או אחר, הם לא מיישמים אותו.
מירי רגב: אני יודעת שבאשכולות 1 עד 6 משרד הפנים מסייע.
<עידו בן יצחק: משרד הפנים יכול להשתתף.
<עידו בן יצחק: נציגת משרד הפנים יכולה להרחיב בעניין הזה.
מירי רגב: משרד הפנים ירחיב בעניין הזה.
מירי רגב: אני מבינה שיש איזשהו פער בין הסמכות שמוקנית למאבטחים על פי חוק הסדרת הביטחון לגופים הציבוריים.
מירי רגב: לפי ההבנה שקיימת כיום, מה בדיוק תחולת אותו מאבטח שמאבטח את ראש העיר, את סגנו ואת חברי המועצה.
מירי רגב: אני מציעה שהמשרד לביטחון פנים יסביר את הצו.
מירי רגב: משרד הפנים ייתן הבהרה לגבי אותן רשויות שאומרות שאכן הן זכאיות לאבטחה אבל אין להן כסף ולא רוצות לעשות זאת מהכסף של הציבור.
מירי רגב: תגידו אתם מה אתם חושבים שצריך לעשות עם זה, לאחר מכן נעבור לשאלות חברי הכנסת ואחר כך להצבעה.
<יואל הדר: בוקר טוב גברתי.
<יואל הדר: אכן כפי שגם הכנסת דרשה וכפי שסברנו לבד, אנחנו צריכים לתת את מלוא הסמכויות למאבטחים של אישויות מאוימות ברשויות המקומיות, כפי שהוגדר בחוק מי זאת אישיות מאוימת.
<יואל הדר: מאחר שבעצם נכון להיום הסמכות היא רק בידי הזקיף בכניסה לעירייה ואין סמכות למאבטח ברגע שהוא מלווה את האישיות המאוימת מחוץ לבניין העירייה.
<יואל הדר: לכן סברנו שיש מקום להקנות את הסמכות האמורה גם לגבי המאבטח שילווה את האישיות המאוימת מפני שהאיום לא פוחת בגלל שהוא עוזב את בניין העירייה ואולי אפילו גובר.
מירי רגב: בשנתיים האחרונות אין לנו איומים גם על חברי מועצה או מדובר רק בראשי ערים וסגני ראשי ערים?
<קריאה: היה בפתח תקווה.
מירי רגב: אני מזכירה לכם שהיו דיונים סוערים לגבי סגני ראשי ערים ואני חושבת שאת אחד הדיונים צורי ניהל.
<עידו בן יצחק: אגב, החוק לא חל רק על נבחרים אלא גם על עובדים בכירים כמו מנכ"ל וגזבר.
מירי רגב: כלומר, אנשים שהם בתפקידים ציבוריים כתוצאה מהבחירות.
<יואל הדר: החוק קובע.
יפעת קריב: החוק מתייחס לחברי מועצה?
מירי רגב: חד וחלק מתייחס לחברי מועצה.
מירי רגב: אני פשוט לא זכרתי שהיה אירוע כזה.
מירי רגב: זכרתי שראשי ערים וסגני ראשי ערים מאוימים.
יפעת קריב: כאשר ראש עיר מאיים על חבר מועצה ולהפך, זה גם כך?
מירי רגב: גם כשחבר כנסת מאיים.
פנינה תמנו: צריך לאבטח גם את ישיבות המועצה.
<יואל הדר: במקרה הזה אנחנו באים להקנות את הסמכות הזאת בעת הליווי כך שהמאבטח יוכל לפעול ולהפעיל סמכות.
פנינה תמנו: אתה יכול לפרט איזו סמכות?
<יואל הדר: סמכות חיפוש על הגוף, סמכות עיכוב, סמכות הזדהות.
פנינה תמנו: סמכות עיכוב עד ארבע שעות?
<יואל הדר: שלוש שעות, עד לבואו של שוטר.
פנינה תמנו: אבל יש חובה מידית להתקשר לשוטר.
פנינה תמנו: לא שהוא יכול לעכב ואז לשחרר.
<יואל הדר: לא, הוא חייב להתקשר לשוטר.
<יואל הדר: הוא לא מעכב סתם לשלוש שעות.
פנינה תמנו: ברגע שהוא מעכב, שלא יהיה מצב שהוא מעכב וגם לא מתקשר לשוטר.
פנינה תמנו: עיכוב כזה יהיה מחויב בכך שהוא מתקשר לשוטר ולא בתום העיכוב אלא בתחילתו.
<יואל הדר: בתום העיכוב הוא חייב לשחרר והוא לא יכול להתקשר לשוטר.
פנינה תמנו: נכון אבל שהוא לא יגיד שעכשיו התקשרתי לשוטר אחרי ששלוש שעות עיכב אותו.
פנינה תמנו: מאוד חשוב שיהיה האיזון הזה.
<יואל הדר: זה בכל מקרה של עיכוב.
<יואל הדר: הסמכות הזאת לא שונה מסמכויות אחרות שמישהו יש לו סמכות של עיכוב חייב לפעול לפיהן.
<יואל הדר: אין כאן סמכות מיוחדת.
<יואל הדר: גם לעוד סוגים שונים של מאבטחים ופקחים יש סמכויות.
פנינה תמנו: אני שואלת לגבי הוראת החוק הזאת, שבמידית הוא צריך להתקשר לשוטר.
<יואל הדר: הבנתי.
<יואל הדר: היא חלה על כולם.
<יואל הדר: כמו שהיום זה חל על כל מי שיש לו סמכות של עיכוב, זה יחול גם במקרה הזה.
<יואל הדר: מהבחינה הזאת אין כאן חריגה.
<יואל הדר: יש עוד אנשים שיש להם סמכויות של עיכוב שהוגדרו להם בחוק.
פנינה תמנו: שוטרים.
<יואל הדר: לא, לא שוטרים.
מירי רגב: שיטור מקומי לדוגמה, שיטור עירוני כזה או אחר שהם פקחים ולא שוטרים.
<יואל הדר: יש סמכויות של עובדי מדינה.
מירי רגב: אנחנו נותנים להם סמכות מסוימת.
פנינה תמנו: אני שואלת האם בחוק לצד זה כתוב שברגע שהוא מעכב הוא צריך להתקשר למשטרה במידי.
פנינה תמנו: שלא יהיה מצב שאותו אדם - - -
מירי רגב: מי זה אותו אדם?
<יואל הדר: המאבטח.
פנינה תמנו: המאבטח, למי שניתנה הסמכות לעכב – במקרה הזה זה המאבטח – שלא יהיה מצב שהוא נגיד מעכב ולא מתקשר למשטרה במידי.
פנינה תמנו: כי זאת סמכות.
מירי רגב: הוא יעשה את מה שהוא חושב שצריך לעשות באותו רגע.
פנינה תמנו: זה אסור שיהיה לנו.
פנינה תמנו: אנחנו נותנים לו סמכות לעכב אבל ברגע שאתה מעכב, אתה צריך גם להזמין משטרה.
<יהודה פרץ: רמ"ח מעברים.
<יהודה פרץ: סמכות העיכוב היא כלי לא לשם ענישה אלא היא כלי לשם סיוע בביצוע.
<יהודה פרץ: כל הביצוע הוא לא לתהליך הענישה והעיכוב.
<יהודה פרץ: הביצוע הוא עיכוב לשם המשך טיפול.
<יהודה פרץ: הוא מעכב אותו.
<יהודה פרץ: גם שוטר שמעכב, לוקח אותו לתחנת המשטרה.
דוד צור: זה לא מדויק.
דוד צור: אני רוצה להוסיף.
דוד צור: יכול להיות מצב שהוא דווקא מעכב אותו, מברר את העניין ומשחרר אותו ולא צריך להביא שוטר.
דוד צור: זה רק יכול להקשות.
מירי רגב: למנוע ששני אנשים יטפלו באותו נושא כשאין צורך בשוטר.
דוד צור: הוא נאמר עיכב אותו ובשלב מסוים הוא משחרר אותו.
דוד צור: לדוגמה, הוא סירב להזדהות.
דוד צור: עדיף שלא להכניס דווקא את העניין הזה.
מירי רגב: אין את זה בחוק, אבל יש פרשנות.
מירי רגב: אומרת פנינה שכל הפעילות של המאבטח היא כדי לסייע.
מירי רגב: הרי אם היו לנו יותר שוטרים, לא היינו צריכים שום דבר אלא היינו שולחים אותם לכל המקומות, גם למשחקי הכדורגל כדי לאבטח שם.
חמד עמאר: זה לא עזר, אפילו שהיו שם שוטרים.
מירי רגב: זה גם לא עזר בעניין יהודה גליק, אבל לא נדבר על זה עכשיו.
מירי רגב: אחר כך נראה אם צריך משטרה נוספת כתחרות או לא, אבל זאת לא השאלה.
מירי רגב: אומרת פנינה שבהבהרה של החוק, לטובת הפרוטוקול נגיד שהוא לא צריך לעכב לשווא.
מירי רגב: אם הוא מעכב אותו לצורך בירור דבר והוא רואה שצריך שוטר, הוא קורא לשוטר מיד.
פנינה תמנו: את החשד הסביר הרי אתה יכול להפיג תוך חצי שעה.
פנינה תמנו: אם יש מאבטח שמעכב אדם במשך שלוש שעות ורק אז הוא נזכר להזמין שוטר, זה מצב בעייתי.
פנינה תמנו: שלא יהיה מצב שהוא יכול לעכב אדם בכל פעם לשלוש שעות ולומר שהתפוגג החשד הסביר ולכן הוא משחרר אותו בלי להתקשר למשטרה.
פנינה תמנו: הוא יכול לעשות את זה פעם אחר פעם.
פנינה תמנו: צריכים להיות מאוד זהירים.
<גבריאלה פיסמן: יש נהלים רגילים ושגרתיים.
<יואל הדר: אנחנו לא יוצרים כאן סמכות יש מאין.
<יואל הדר: הסמכות קיימת.
<יואל הדר: אנחנו רק מחילים אותה.
פנינה תמנו: זה לא מופרך.
פנינה תמנו: גברתי היושבת ראש, לי למשל היה סיפור.
פנינה תמנו: אני לא אומר את השם של אותו ראש עיר שהוא פשוט היה מתנכל לאזרח מסוים.
פנינה תמנו: הוא במקרה היה ראש מועצה שפעל בניגוד לכל הגיון סביר, אבל הוא היה ממש מתנכל לאותו אזרח ואני לא רוצה שיהיה כלי כזה למרות שזה החריג שבחריג.
פנינה תמנו: לכן צריך איזון.
מירי רגב: הצעת החוק הזאת לא מתעסקת בתפקיד המאבטח אלא מתעסקת בהחלת החוק עצמו גם על ראשי הערים, סגני ראשי ערים וחברי מועצות או נבחרים נוספים, כמו שאמר עידו.
מירי רגב: אם אנחנו רוצים לדבר על מה סמכות אותו מאבטח או להגיש תיקון בחקיקה, יש לנו את האופציה הזאת אבל זה לא החוק הזה.
פנינה תמנו: אם אפשר גברתי היושבת ראש לדון על זה בפעם אחרת.
מירי רגב: תביאי הצעה.
מירי רגב: תקראי את החוק ותביני מה מוגדר בתוך החוק.
מירי רגב: אנחנו נעביר אליך את כל הפרטים דרך הייעוץ המשפטי ותראי מה מוגדר בתוך החוק כסמכויות המאבטח.
דוד צור: האם אתם מחילים את אותם כללים כלפי ההרחבה הזאת שאנחנו מחילים כלפי אותם מאבטחים שזה אישי?
דוד צור: זאת אומרת, אלה אנשים שיודעים מי הם, הם לא עובדי קבלן שמתחלפים כל יומיים וזאת לא סמכות גורפת לכל מי שיוצב שם.
פנינה תמנו: אלה אנשים שצריכים להיות צמודים לראש העיר.
דוד צור: האם הם הופכים להיות עובדי מדינה או שהם עובדי קבלן של החברה?
מירי רגב: משרד המשפטים ולאחר מכן יהודה.
<גבריאלה פיסמן: מדובר במאבטחים ספציפיים שיוסמכו בסמכויות האלה על ידי השר לביטחון פנים.
דוד צור: שמית.
<גבריאלה פיסמן: הם יוסמכו שמית.
<גבריאלה פיסמן: הם יקבלו הכשרה ספציפית לעניין הזה.
מירי רגב: אני חושבת שזה דומה לסגל האבטחה גם לבריאות אבל גם כמו שיש את האבטחה המסוימת של קאדר מאבטחים לרמטכ"ל ולגורמים כאלה ואחרים.
יפעת קריב: אנחנו צריכים מאוד להיזהר שזה לא יהפוך להיות משהו קבוע.
יפעת קריב: זאת אומרת, שהגדרות האיום יהיו מאוד מאוד ברורות.
יפעת קריב: בואו נבחן את עצמנו כדי שלא יקרה שפתאום בעוד חצי שנה או שנה כל ראש עיר יסתובב עם מאבטח.
<יואל הדר: זה לא האינטרס.
<יואל הדר: חלק ניכר מראשי הרשויות לא רוצים בזה.
מירי רגב: יש לנו בעיה אתם כי הם לא רוצים את זה.
מירי רגב: בסופו של דבר אנחנו ככנסת, כרגולטור, אמורים לתת מענה לבעיה שקיימת.
מירי רגב: אם יש בעיה שקיימת, צריך לתת לה את הפתרון.
מירי רגב: אם רוצה אותו גורם להשתמש בזה או לא, זאת בעיה שלו.
יפעת קריב: אני בעד הנושא הזה.
יפעת קריב: אני רק אומרת שנשים לב שאנחנו לא הופכים את זה אחר כך למה שנקרא סמל סטטוס.
<יואל הדר: באופן ספציפי זה לא כל ראש רשות.
<יהודה פרץ: זה לא שראש רשות לוקח מאבטח ואז הוא מקבל את כל הסמכויות באופן אוטומטי.
<יהודה פרץ: צריך אישור של המשטרה.
<גבריאלה פיסמן: אמות המידה לקביעת אותה אישיות מאוימת ייקבעו על ידי המשטרה, על ידי יחידת האבטחה של המשטרה שתקבע את הקריטריונים.
<גבריאלה פיסמן: הכול יהיה מעוגן בנוהל.
<גבריאלה פיסמן: התפיסה היא שזה בוודאי נתון רק באותן רשויות מקומיות שם יש את אותם פונקציונרים שמאוימים.
מירי רגב: יהודה, רצית להתייחס לשאלתו של צורי.
<יהודה פרץ: לעניין של המאבטח.
<יהודה פרץ: המאבטח הזה הוא מאבטח בכיר שעבר הכשרה ספציפית לתחום והוא לא בעל סמכויות במשך 24 שעות ביממה אלא הוא בעל סמכות אך ורק בצמוד לראש המועצה.
<יהודה פרץ: לגבי כל ראש עיר, כל ראש רשות, כל מאוים, הוא מוסמך באמצעות פק"ם.
דוד אזולאי: האם הוא מזוהה?
דוד אזולאי: יש לו תג עם שם?
<יהודה פרץ: הפק"ם הזה נותן לו את הסמכות בזמן העבודה ואך ורק בזמן העבודה.
<יהודה פרץ: כשהוא מסיים את העבודה, גם אם הוא עדיין בעבודה ולא במשמרת, הוא לא בעל סמכות.
פנינה תמנו: שאלה נוספת.
פנינה תמנו: האם אנחנו מדברים על תקן מיוחד שמוקצה למי שמאוים או שזה אדם שנמצא בדרך כלל ואלה תקנים שכבר קיימים בכל רשות ורשות?
<יהודה פרץ: אין תקנים כאלה.
<יהודה פרץ: התקנים האלה נקבעים באמצעות ועדות שחלקן מחוזיות וחלקן ארציות בראשות של סגן מפקד מחוז או סגן ראש אגף במשטרה.
<יהודה פרץ: הוועדות האלה יושבות על כל רשות לאחר שהמודיעין עבר עליהן וקטלג אותן מבחינה מודיעינית, מה הדירוג והרמה של אותו איום, ורק לאחר מכן נקבע סל אבטחה מאחד עד שש.
פנינה תמנו: אתה אומר שזה רק אם יש איום.
<יהודה פרץ: רק אם יש איום ורק אחרי שהאיום הזה נדון מספר פעמים.
מירי רגב: עד שהם מיישמים את זה, גם זה מהלך.
<יהודה פרץ: יש מספר סוגיות של ערעור בדרך עד שזה מגיע לכדי מימוש.
דוד אזולאי: רציתי לשאול לגבי סעיף 4 שאני לא מבין אותו.
מירי רגב: לסעיף 4 במכתב השר: "לפיכך גובש הנוסח הרצ"ב, לפיון מוצע לעדכן את התוספת השלישית לחוק, כך שהחוק יחול על הרשויות המקומיות לעניין אבטחת אישיות מאוימת לפי סעיף 341א לפקודת העיריות (נוסח חדש)".
דוד אזולאי: האם כל מה שאנחנו דנים כאן הוא רק לגבי אבטחת ראשי ערים?
מירי רגב: ראשי ערים, סגני ראשי ערים, חברי מועצה ונבחרים כמו מנכ"ל, גזבר וכולי.
<עידו בן יצחק: ההגדרה בפקודת העיריות – אישיות מאוימת היא ראש העירייה, ממלא מקומו או סגנו, חבר המועצה, המנהל הכללי של העירייה, גזבר העירייה, היועץ המשפטי לעירייה, מבקר הפנימי או עובד בכיר אחר של העירייה אם קצין מוסמך קבע לגביו כי יש צורך באבטחתו.
דוד אזולאי: אין קשר לשיטור הקהילתי.
מירי רגב: לשיטור העירוני.
דוד אזולאי: דבר נוסף שאני רוצה לשאול.
דוד אזולאי: האם אותם מאבטחים נושאים תג זיהוי?
דוד אזולאי: מדים מיוחדים?
מירי רגב: בעצם אתה שואל איך הם מזוהים.
<יהודה פרץ: הם יהיו בבגדי אזרח במהלך הביקור בגלל שחלק מהתפקיד דורש את זה.
<יהודה פרץ: יחד עם זאת, תהיה להם סיכת זיהוי ויהיה להם תג זיהוי במקומות שצריך.
דוד צור: לדעתי זה לא מספיק.
דוד צור: אזרח שמתבקש להפקיר את סמכויותיו בידי אזרח עם סיכה, חייב להבין מי אתה.
דוד אזולאי: לכן שאלתי.
<יהודה פרץ: ברגע שהוא נכנס לפעולה כלשהי - - -
מירי רגב: אתה יודע מי הם אנשי השב"כ שמאבטחים?
<יהודה פרץ: הוא נקרא מאבטח סמוי.
<עידו בן יצחק: כשהוא מפעיל את הסמכויות שלו, הוא חייב להציג תעודה.