GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוני טיסר: השינוי תואם עם משרד החקלאות.
<רוני טיסר: הוא נשלח כבר לפני הדיון הקודם.
<רוני טיסר: נציגים של משרד הפנים כבר ישבו כאן בדיון הקודם.
<רוני טיסר: ההערות נשמעו.
מירי רגב: שינוי של מה?
<דרורי שפירא: הורידו את חוק התכנון והבנייה - -
מירי רגב: בעניין של עץ בוגר?
<דרורי שפירא: כן.
מירי רגב: הורידו בצדק.
מירי רגב: מהרפורמה הקודמת שכחתם.
מירי רגב: לא הייתם, כנראה, מזמן בדיונים בוועדת הפנים.
מירי רגב: עץ בוגר שקוטרו 20 ס"מ.
מירי רגב: משום שחוקי התכנון עובדים מאוד מהר אז העץ לא גדל עד שאתם גומרים את התכנית שלכם.
מירי רגב: אתם לא יודעים כמה עצים יש שקוטרם פחות מ-20 ס"מ.
מירי רגב: לכן הבקשה שלכם לעץ בוגר לא התקבלה בוועדה.
מירי רגב: זה לא שלא שמענו את עמדתכם – היא לא התקבלה בוועדה.
<דרורי שפירא: אני רק רוצה להבהיר את העמדה שלנו ולמה הכנסנו את זה.
<דרורי שפירא: כמו שאמרו לכם בדיונים הקודמים, המטרה של התיקון הזה הייתה פישוט וייעול תהליכים - -
מירי רגב: לא, הוא לא מייעל שום תהליכים.
<דרורי שפירא: אנחנו רוצים להסביר למה זה כן ייעל את התהליכים אם אפשר יהיה לסמן רק עצים בוגרים.
<דרורי שפירא: אנחנו חושבים שצריכה להיות - -
מירי רגב: סליחה, גברתי, הדיון הזה בוצע.
מירי רגב: היו כאן דיונים עם חבר הכנסת דוד צור - -
<דרורי שפירא: - - -
מירי רגב: - - הדבר היחידי שלא הספקנו זה לשמוע את ההסתייגויות של חברי הכנסת.
מירי רגב: ועדת הפנים הכניסה את התיקונים המתבקשים, עשתה את זה באיזונים הנכונים גם לאור הרצון שלנו להוריד את מחירי הדיור, גם לאור הרצון שלנו לאפשר שחרור חסמים וגם לאור העובדה שתהיה זכות לבעל הקניין להיות אחראי על הקניין שלו.
מירי רגב: מצד שני גם לשמור על העצים.
מירי רגב: אנחנו רוצים מדינה שיהיה בה גם קצת ירוק.
מירי רגב: לא הרבה ירוק, אבל קצת ירוק וגם כחול ים טוב.
תמר זנדברג: למה - - -
מירי רגב: אני אומרת בציניות – לא הרבה ירוק, רק קצת ירוק.
<דרורי שפירא: יהיה פה סרבול שבתכנית יהיו שני סוגים של עצים שצריך לסמן.
<דרורי שפירא: מוסד תכנון ירצה לדעת לאיזה עצים מתייחס - -
מירי רגב: להפך, את לא רוצה לסמן.
מירי רגב: מ-20 ומטה את לא רוצה לסמן; שהתכנית תהיה מה זה עץ צומח.
<דרורי שפירא: יוצרים פה שני סוגים של עצים: עצים שקוטרם בין 10 ל-20 ס"מ, ועצים שקוטרם גדול מזה - -
<רוני טיסר: להפך.
<רוני טיסר: אנחנו משאירים שבתכניות יהיה רק 10.
<דרורי שפירא: - - - בתכניות יהיה רק 10, אבל אתם רוצים שלמוסד תכנון יהיה כל המידע.
<דרורי שפירא: מוסד תכנון ירצה לדעת גם איזה עצים פקיד היערות ירצה להידרש אליהם, ואלו עצים פקיד היערות יכול להחליט - - -
מירי רגב: תבקשו את חוות דעתו, הוא ייתן לכם.
<דרורי שפירא: פקיד היערות יכול להחליט לגבי עצים מסוימים שקוטרם מעל 20 ס"מ.
<דרורי שפירא: אז מוסד התכנון כדי לדעת מה להחליט צריך לדעת את המידע הזה.
מירי רגב: חשבתי שפקיד היערות בכלל לא חשוב לכם.
מירי רגב: אז פתאום חשוב לכם מה פקיד היערות אומר.
מירי רגב: עמדתכם לא התקבלה.
מירי רגב: הנוסח שאנחנו נצביע עליו הוא הנוסח של הוועדה כפי שהוצג וכפי שדנו עליו.
מירי רגב: היועצת המשפטית, בבקשה עברי להקראה.
מירי רגב: לאחר מכן ההסתייגויות.
מירי רגב: נמצאת פה חברת הכנסת זנדברג שתהיה הראשונה.
<רוני טיסר: הקראה:
<רוני טיסר: (3) בסעיף קטן (ג), במקום "שנוכח, כי על אף" יבוא "ששקל, בין השאר, את תכלית הבקשה ואת" ובמקום "לא ניתן" יבוא "ונוכח כי אין" ;
מירי רגב: התייחסות של הממשלה חוץ מעניין העץ הבגיר?
<אריאל וקסלר: אנחנו יכולים בכל זאת להתייחס בצורה מרוכזת?
מירי רגב: כן, במליאה.
מירי רגב: שהשר החדש שלכם יתייחס לזה במליאה.
מירי רגב: תמר זנדברג, התייחסות.
תמר זנדברג: זה שינוי מ-20 ל-10?
מירי רגב: לא קיבלנו את עמדת הממשלה.
מירי רגב: השארנו את העמדה שלנו.
<רוני טיסר: אני אבהיר: בחוק התכנון והבנייה זה נשאר 10 כמו היום אבל ברישיון כריתה יש באמת שינוי.
<רוני טיסר: בתכניות למגורים זה יהיה קוטר של 20 ס"מ במקום של 10 ס"מ.
תמר זנדברג: בקוטר של מעל 20 ס"מ יצטרך להיות אישור.
מירי רגב: רציתי להראות לך את ההבהרה.
תמר זנדברג: אולי היועצת המשפטית תוכל להבהיר לנו מה היחס בין השינוי בחוק התכנון והבנייה שהצבענו עליו?
תמר זנדברג: הרי בחוק התכנון והבנייה כבר פרצנו איזושהי פגיעה בהגנה על עצים, ובוטלה החובה לקבל את התייחסות פקיד היערות בתכניות שצריך להוציא מכוחן היתר.
תמר זנדברג: עכשיו אנחנו הולכים לפקודת היערות, ואנחנו רוצים להביא עוד פגיעה, במיוחד בעצים במרקם העירוני שאני רוצה להדגיש את החשיבות שלהם.
תמר זנדברג: דווקא לגבי מה שאמרת, גברתי היושבת-ראש, ערים בישראל בניגוד לערים במקומות אחרים בעולם הן ידועות ומפורסמות בעולם בכך שהירוק נטוע בהן בתוך העיר.
תמר זנדברג: אין לנו רצף עירוני אורבני אפור וריק, והיערות נמצאים בפארקים או בחוץ, אלא העצים בערים בישראל נטועים מסביב לבתים, בגינות כיס, בחורשות קטנות וגם במגרשי מגורים.
תמר זנדברג: החשיבות להגן על הטבע העירוני הזה היא מאוד גדולה מכל הבחינות – סביבתית, חברתית, אנושית, בריאותית.
תמר זנדברג: כאן קודם כול הנושא עצמו של הקלה על כריתה ועל ביטול של עץ גם במגרש מגורים.
תמר זנדברג: יש לי דודים שגרים ברמת-גן, והם בנו בית במגרש, ובמגרש יש עץ.
תמר זנדברג: עלתה השאלה מה לעשות, ותכננו את הבית כך שהעץ לא ייכרת.
תמר זנדברג: היום כולנו נהנים מהעץ הזה וכל העיר וכל השכנים נהנים ממנו.
תמר זנדברג: כך שזה לא בהכרח מהווה מחסום מפני פיתוח ומפני פתרון משבר הדיור שכולנו רוצים להגיע אליו.
תמר זנדברג: מה גם שגם היום יש פתרונות.
תמר זנדברג: יש פקיד היערות הארצי, יש פקיד היערות העירוני שהרבה פעמים ידם קלה מדי על ההדק גם היום.
תמר זנדברג: לכן לא ברור למה להקל בכך עוד.
תמר זנדברג: אבל נניח שהלכנו לזה – מה שמאוד לא ברור זה למה לתת פטור מנטייה חלופית או מתשלום ההיטל, מתשלום הכופר.
תמר זנדברג: כי אם כבר הגענו למצב שאין ברירה ובשביל הבנייה חייבים - -
מירי רגב: פקיד היערות, אתה תענה אחר-כך על העלייה מ-10 ל-20.
תמר זנדברג: הנושא של פטור מנטיעה חלופית או פטור מכופר, מתשלום עבור זה הוא דבר שאני לא רואה איך אפשר להסביר אותו.
תמר זנדברג: כלומר נניח שהגענו למסקנה שאין מה לעשות וחייבים לכרות את העץ כי הוא עומד באמצע המגרש, כי אחרת אי אפשר לבנות – לפחות שאנחנו הציבור, הסביבה והחברה נקבל את שווה הערך; זה או נטיעה חלופית במקום אחר שתחזיר לציבור את אותו עץ או את הערך שלו לפחות, או שנרוויח מזה את שווה הערך הכספי, את הכופר, את ההיטל הזה.
תמר זנדברג: זה בכלל לא ברור – למה לתת אפשרות לפטור כזה?
תמר זנדברג: אולי קודם נשמע.
מירי רגב: פקיד היערות, בבקשה.
מירי רגב: לאחר מכן אני מבקשת שהיועצת המשפטית של הוועדה תוסיף.
<חגי שניר: לעניין ההבחנה בין 10 ס"מ ל-20 ס"מ אנחנו כבר הסברנו את זה בישיבה הקודמת, אבל אני אסביר את זה שוב.
מירי רגב: תסביר את זה שוב משום שהיא בכל זאת התייחסה לזה בהסתייגות, ואפשרתי היום הסתייגויות.
<חגי שניר: מניסיון שנצבר בשטח ברור לנו היום שבשטחי המגורים חופש הפעולה שאנחנו נותנים לבעל הבית הוא - -
תמר זנדברג: הוא רב מדי.
<חגי שניר: לא.
<חגי שניר: ברור לנו היום כי אנחנו עוסקים בזה יום-יום, ועצים עד גודל 20 ס"מ שניטעים בגינון עירוני זה עצים צעירים יחסית; עצים שכשבן אדם מתכנן להרחיב את הבית שלו או להוסיף משהו בבית הרבה פעמים הוא עושה את החשבון ויכול להיות שיוותר על עץ אחד אבל ישמור על עץ גדול יותר; כמו הסיפור שסיפרת על דודים שלך ברמת-גן שאני מניח שהעץ שלהם היה גדול ומפואר ולכן היה חשוב גם להם כי העץ מבחינתם לא היה מטרד אלא משאב שצריך להגן עליו.
<חגי שניר: על העצים האלה אנחנו רוצים להגן, אנחנו נמשיך להגן עליהם אפילו ביתר אדיקות; מכיוון שבמגרש קטן למגורים יכולת התמרון שלנו ושל המתכנן היא הרבה יותר מוגבלת.
<חגי שניר: לכן אנחנו נשמור לעצים המשמעותיים והגדולים יותר, וכאשר העוגה היא אחת וחייבים לאכול חלק ממנה אנחנו לא רואים בכך ויתור משמעותי על הנוף הירוק של העיר.
<חגי שניר: ברור לנו שעל עצים בפארק עירוני, בשולי דרכים ובמדרכות – גם אם קוטרם נמוך מ-10 ס"מ – לא כלולים בתיקון.
תמר זנדברג: אבל זה לא שאין לכם גם היום אפשרות להגן על העצים האלה.
תמר זנדברג: מי ילך במסלול אוטומטי בלי שיקול הדעת שלכם?
<חגי שניר: נכון.
תמר זנדברג: אני לא ראיתי עוד מוסד ממשלתי שמוותר על שיקול הדעת שלו.
<חגי שניר: אנחנו עושים את זה מתוך ניסיון.
<חגי שניר: אנחנו נותנים רישיונות לכריתה של למעלה מ-100,000 עצים בשנה.
<חגי שניר: ברור לנו שחלק מהם בניתוח סטטיסטי-טכני קר, היו מקבלים כמעט בעיניים עצומות גם את הרישיון - - -
תמר זנדברג: חבל שכך חלק מהם.
<חגי שניר: אפשר לא לתת שום דבר, אבל כשמדינה רוצה גם להתפתח אנחנו חושבים שהמקרקעין שהם בייעוד המגורים הם המקרקעין שצריך לתת בהם את חופש הפעולה הגדול יותר קצת ממה שיש בכל שאר הייעודים.
<חגי שניר: עובדה שלא שינינו את זה בייעוד לתיירות, לתעשייה, לתעסוקה.
תמר זנדברג: אין ספק, אבל אתם נותנים את זה גם היום.
תמר זנדברג: זה לא שיש בירוקרטיה היסטרית אצלכם שמעכבת.
מירי רגב: יש בירוקרטיה - -
<דרורי שפירא: חבל שאתם עושים הפרדה - - -
תמר זנדברג: בדיון הקודם, למיטב זיכרוני, הוצגו לנו נתונים, ובואו נגיד שפקיד היערות זה לא המקום שבו תכניות מתעכבות.
תמר זנדברג: בואו נגיד את זה בלשון המעטה.
תמר זנדברג: עשינו כאן רפורמה שלמה כדי לייעל בוועדות התכנון, ולא פקיד היערות עמד בחזית הבירוקרטיה.
מירי רגב: לא האמנתי שיש כל כך הרבה אנשים שרוצים להיות פקידי היערות.
מירי רגב: שמעתי שרוצים להחליף אותך.
תמר זנדברג: רק השבוע ניצל עץ פיקוס בתל-אביב - -
<קריאה: הוא לא 10 ס"מ - -
תמר זנדברג: אין שום בעיה, אבל פקיד היערות העירוני נתן אישור לעץ הזה, וזה נעצר אצלכם.
תמר זנדברג: וכל הכבוד.
תמר זנדברג: אבל אל תוציאו מידיכם סמכות.
מירי רגב: אנחנו גם נגן עליו שלא יוציא כי בעתיד תומר רוצה להיות פקיד היערות.
מירי רגב: אז אנחנו נגן על תפקידו.
מירי רגב: אני גם מאמינה שצריכים לשמור על היערות.
מירי רגב: אנחנו צריכים לשמור על עצים.
מירי רגב: עם זה צריך לשמור על האיזון הנכון בין שמירה על העצים לבין הליכי התכנון לבין הגדלת מלאי התכנון.
תמר זנדברג: כבר הפרנו את האיזון הזה ברפורמה בחוק התכנון והבניה.
מירי רגב: אני חושבת שהצעת החוק הזאת בהחלט שומרת על האיזון הנכון – מצד אחד גם הגנה על עצים מתוך הבנת החשיבות של עצים גם ברמה הסביבתית וגם ברמה החברתית.
מירי רגב: מצד שני היא גם מאפשרת את זירוז הליכי התכנון ואת קיצור התהליכים.
<חגי שניר: זה גם מקובל בכל העולם.
מירי רגב: היועצת המשפטית תענה למשרד הפנים, ונעבור להצבעה.
<אריאל וקסלר: לפני שעונים לנו נשמח אולי פעם להסביר - -
מירי רגב: לא, אתם הסברתם מספיק.
<אריאל וקסלר: אני לא זוכר שהסברנו.
<אריאל וקסלר: הסתכלנו בפרוטוקול וראינו - -
מירי רגב: יש לכם בעיה.
מירי רגב: היום זה לא דיון.
<אריאל וקסלר: - - - מלאה, ונראה לי שחשוב שתדעו.
מירי רגב: הייתם בדיון.
מירי רגב: הם לא דיברו, זאת בעיה שלהם.
מירי רגב: בבקשה, חגי.
<חגי שניר: לגבי הפטור מנטיעה חליפית, אנחנו בעד התיקון משום שהיום הוא יוצר לנו בעיות קשות במקרים שבהם אנחנו רוצים לעודד כריתת עצים.
<חגי שניר: לדוגמה, ממשק להגנה משריפות – אנחנו רוצים לחייב גופים - -
מירי רגב: דרך אגב, הבאנו חוק כזה בעקבות האירוע שהיה בעין-הוד ובכלל בכרמל.
מירי רגב: הבאנו חוק של חישוף רצועה מסוימת של עצים מהבתים כדי למנוע שריפה של בתים.
<חגי שניר: אז במקרים כאלה אנחנו רוצים לתת פטור מנטיעה חליפית כי ברוב המקרים אין איפה לנטוע את העצים.
<חגי שניר: לא יכרתו ויטעו עצים חדשים באותה רצועה שאמורה להיות חשופה.
תמר זנדברג: אז במקום אחר.
<חגי שניר: אבל יש כאן עניין שאנחנו רוצים לעודד, ואפילו רשות הכבאות מחייבת את זה על-פי החוק.
<חגי שניר: זה למשל דוגמה למקרה אחד.
<חגי שניר: דוגמה אחרת זה מינים פולשים – עצים שאנחנו לא רוצים לראות אותם פה, נשמח שיכרתו אותם.
<חגי שניר: אנחנו לא רוצים לחייב בנטיעה - - -
תמר זנדברג: כמה מקרים הם כאלה מהמקרים שאתם נותנים בתקנות?
<חגי שניר: אלה המקרים שאנחנו ניתן בתקנות.
תמר זנדברג: אבל כמה היום זה המקרים האלה מכלל הבקשות שמתקבלות אצלכם?
תמר זנדברג: מן הסתם תמיד בן אדם ירצה פטור.
<חגי שניר: לא, אנחנו לא נהפוך את זה ללשכת סעד.
<חגי שניר: הכוונה היא לקבוע כללים ברורים בתקנות, סוגים של מקרים שרק הם יקבלו פטור.
<חגי שניר: התקנות יגיעו לפה בעוד שבועיים.
מירי רגב: בואו לא נדבר על התקנות.
מירי רגב: הן יגיעו לוועדת הפנים, ואנחנו נאשר אותן.
תמר זנדברג: אבל לסבר את האוזן – מבין הבקשות לכריתות שמגיעות אליכם, כמה הן כאלה?
<חגי שניר: מעל 15%.
מירי רגב: התייחסות אחרונה של היועצת המשפטית של הוועדה, ואנחנו עוברים להצבעה.
<רוני טיסר: בתשובה לשאלת חברת הכנסת זנדברג לעניין התכנית, אכן הייתה גריעה במסגרת תיקון 101 לעניין המקרים שבהם נדרשת התייעצות עם פקיד היערות.
<רוני טיסר: בגלל זה סברנו שלא נכון במסגרת התיקון הזה לעשות עוד תיקון לחוק התכנון והבנייה ולגרוע שוב את האפשרות של מוסד התכנון לשקול את כל המידע בנושא.
<רוני טיסר: לכן אנחנו חושבים שיש צורך להביא בפניו ולהשאיר בפניו את כל המידע לגבי העצים הבוגרים ולא לגרוע מכך.
<אריאל וקסלר: אבל המידע הזה מתבסס על העובדה - -
<אריאל וקסלר: שמוסד תכנון יודע אם יש עצים או לא לפי המדידה.
<אריאל וקסלר: - - - נשען על תפיסה שגויה.
<רוני טיסר: לכן המידע הזה מובא למוסד התכנון.
<אריאל וקסלר: מוסד תכנון לא מקבל החלטות לגבי השטח - -
מירי רגב: תבקשו מפקיד היערות את המידע.
<אריאל וקסלר: - - יש ערימה של מסמכים, סקרים ובדיקות שנותנים לו את הפריסה של המצב, ולפי זה הוא יודע - -
תמר זנדברג: רגע, מה עם הסתייגויות?
תמר זנדברג: אני רוצה להצביע עליהן.
מירי רגב: שאלתי אותך איפה ההסתייגויות של מי שאישר.
מירי רגב: הבנתי שזה רק של חבר הכנסת חנין.
<דוד בלוך: אני רוצה לשאול לגבי קידום המטרה שבדברי ההסבר.
<דוד בלוך: לפני שאתם מצביעים, משהו קטן.
<דוד בלוך: כתוב שזה החלטת קבינט הדיור; שקבינט הדיור מבקש לקדם את התכנון.
מירי רגב: אנחנו מצביעים רק על ההסתייגות של תמר?
<דוד בלוך: - - - בנייה למגורים.
<דוד בלוך: זה לא קשור למה שאתם מצביעים.
<דוד בלוך: זה לא דברי הסבר נכונים.
תמר זנדברג: יש בסך הכול שתי הסתייגויות.
מירי רגב: בסעיף 2(1) להצעת החוק המילים "בין השאר" יימחקו.
תמר זנדברג: להוריד "בין השאר" כדי לא לתת פתח לכל מדרון חלקלק שיפגע בשיקול הדעת.
תמר זנדברג: את סעיף 2(2) אני מבקשת לבטל.
תמר זנדברג: זה הסעיף שמעניק את הפטור מנטיעה חלופית או מהיטל, ולחילופין, אם הסעיף לא יתבטל, במקום "בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה" לכתוב: "בהסכמת השר".
תמר זנדברג: בסעיף 3 גם למחוק את "בין השאר".
מירי רגב: אפשר להצביע על כל ההסתייגויות יחד?
<רוני טיסר: נצביע על ההסתייגויות הראשונה, לבטל; אחר כך על חילופין אפשר להצביע יחד.
מירי רגב: הצבעה על ההסתייגות לחלופין – מי בעד?
מירי רגב: הצבעה על הסתייגות לסעיף 3 – מי בעד?
מירי רגב: אנחנו עוברים להצבעה על כל החוק.
מירי רגב: מי בעד הצעת החוק כפי שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה?
מירי רגב: בעד הצעת החוק – 2
דוד אזולאי: על סדר היום: הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון – הפחתת מספר היחידות במתחם פינוי ובינוי), השתע"ד-2014, של חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
דוד אזולאי: אנחנו אמורים להכין את הצעת החוק הזאת לקריאה ראשונה, ואני מבקש מיוזם החוק להציג את הצעת החוק.
יואל רזבוזוב: הצעת החוק מדברת על עידוד מיזמים לפינוי-בינוי, תיקוני חקיקה, התשע"ב-2011.
יואל רזבוזוב: כיום, המצב הנתון הוא שבשביל לקבל אישור לפינוי-בינוי זה מינימום 24 יחידות.
יואל רזבוזוב: המטרה של החוק לעודד כמה שיותר מיזמים כאלה ולהוריד את זה ל-12 יחידות.
יואל רזבוזוב: על ידי כך, אותם דיירים, שלפעמים יש בנין אחד של שש דירות או שני בניינים של 12 דירות, והבנין ליד לא מוכן לחתום כי אנשים מפחדים, לא יודעים איך להתנהל, ואז רואים שפתאום צומח להם בנין חדש.
יואל רזבוזוב: אז אותם דיירים כן חותמים, ואנחנו ממשיכים במסגרת של פינוי-בינוי.
יואל רזבוזוב: לפי הבדיקות בשוק, ישנם הרבה פרויקטים שתקועים בגלל הנושא הזה, בגלל החתימה.
יואל רזבוזוב: אם אפשר שנייה, אני יכול רגע לקחת פסק זמן עם הבחור שסיכמתי אתו, ממש חצי שניה.
דוד אזולאי: אתה תסיים את דבריך.
דוד אזולאי: יואל, תרשה לי דקה.
דוד אזולאי: תגמור להציג את החוק.
דוד אזולאי: אני מציע שתגמור להציג את החוק, כפי שאתה צריך.
דוד אזולאי: אני אאפשר לדבר פה בינתיים ואז תוכל להתייעץ אתו.
יואל רזבוזוב: בסדר, אז זה עיקרי החוק.
יואל רזבוזוב: יש פה עוד גופים מקצועיים שאם ירצו לפרט, יפרטו עליו.
דוד אזולאי: בבקשה, אתם יכולים להתייעץ.
<מיכל סופר: אני מטעם רשות המסים.
דוד אזולאי: את רוצה להתייחס?
<מיכל סופר: השאלה על איזו הצעה אנחנו מדברים.
דוד אזולאי: הוא, יש לו את ההצעה שלו, ואני מניח שלממשלה יש גם הצעה משלה.
דוד אזולאי: במקרים כאלה, ברגע שיש חילוקי דעות, מה שמחייב אותי למרות שאני באופוזיציה, זו ההצעה הממשלתית כי אני מניח שגם יוזם החוק, הממשלה הסכימה להעביר לו את החוק בתנאי שהוא מתאם את זה עם הממשלה.
דוד אזולאי: לכן, אם יש עדין חילוקי דעות, ברור שאני כרגע לא אוכל להתקדם עד שחילוקי הדעות בין הממשלה לבין היוזם יגיעו להבנות או להסכמות.
דוד אזולאי: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?
<יוסי אוחנה: אני עורך דין ממרכז השלטון המקומי.
<יוסי אוחנה: אנחנו באופן כללי לא מתנגדים להצעה, לנוסח הזה שהובא בפנינו כי שמעתי שיש פה חילוקי דעות לגבי הנוסח.
דוד אזולאי: הנוסח של היוזם מקובל על מרכז השלטון המקומי?
<רוני טיסר: רק שאני אבין לאיזה נוסח: יש הנוסח של שינוי ל-12 יחידות בלבד, ויש נוסח שמתנה את זה גם - -
<יוסי אוחנה: אם התכנית מופקדת.
<יוסי אוחנה: אנחנו מסכימים בהחלט לנוסח הזה.
<יוסי אוחנה: אני מניח שרשות המסים בטח ערה לסוגיה הזאת שברגע שיהיו מתחמי פינוי-בינוי, יהיו יותר בקשות לפטור מהיטל השבחה, ואז זה בהתאם לקריטריונים שקבועים בחוק, אז זה לא כל כך מטריד אותי.
דוד אזולאי: מבחינת השלטון המקומי, לכם נוח יותר שתהיה הפקדה על 24 או על 12?
<יוסי אוחנה: אנחנו כולנו בעד ההתחדשות האורבנית ולקדם את הפרויקטים האלה.
<יוסי אוחנה: לכן, אנחנו לא מתנגדים לרעיון הזה של להוריד את זה למינימום של 12 דירות, בכפוף לזה שיש תכנית מופקדת.
<יוסי אוחנה: לא אמורה להיות עם זה בעיה.
<מיכל סופר: אני חייבת לציין, שפרק פינוי-בינוי בחוק מיסוי מקרקעין מקנה הטבות מס מאד נרחבות לפרויקטים מסוג פינוי-בינוי והתחדשות עירונית כי אנחנו באמת רואים עין בעין את החשיבות של הפרויקטים האלה.
<מיכל סופר: אבל צריך לשים לב שהפטור הזה שניתן ממסים, מגיע באמת למקומות הנכונים, למקומות שמזוהים כפרויקטים של פינוי-בינוי.
<מיכל סופר: מתחם של 12 יחידות בלבד זה לא פינוי-בינוי.
<מיכל סופר: זה לא עושה שום שינוי במרקם האורבני של אותו אזור, זה לא פינוי-בינוי.
<מיכל סופר: לכן, אנחנו הסכמנו לנוסח של ה-12 יחידות, שמותנה בהפקדה של תכנית ל-24 יחידות מתוך ראיה לטווח הרחוק - -
דוד אזולאי: המינימום מבחינת
דוד אזולאי: כם הוא 24.
<מיכל סופר: יפה.
<מיכל סופר: ואני רוצה להזכיר לחברים מסביב, שבמקור פרק פינוי-בינוי, מסלול המיסוי של פינוי-בינוי, התנאי להכרזה היה היה מינימום של 50 יחידות דיור.
<מיכל סופר: אנחנו ירדנו ל-24 יחידות דיור, שאיפה שהוא מאזן בין הקושי שקיים בשוק לייצר את הפרויקטים האלה לבין הטבות המס שניתנות.
<מיכל סופר: לרדת ל-12 זה כבר כל עסקה פשוטה ורגילה של קומבינציה שקיימת בשוק ולא צריכה את הטבות המס.
<מיכל סופר: את הטבות המס האלה רוצים לשמור לפרויקטים המזוהים כפרויקטים לאומיים, כפרויקטים שמביאים אתם איזה שהוא שינוי.
<יוסי אוחנה: אני לא הבנתי אותך.
<יוסי אוחנה: אתם מסכימים לנוסח הזה בכפוף לתכנית מופקדת.
<מיכל סופר: כן, כן.
<קריאה: אתה מסתכל על נוסח אחר, אדוני.
דוד אזולאי: זוהי העמדה שלהם.
דוד אזולאי: העמדה שלהם מדברת על הפקדה של 24 תוך כדי טיפול ב-12 יחידות.
דוד אזולאי: תקני אותי אם אני טועה בענין הזה?
<מיכל סופר: נכון.
דוד אזולאי: אין להם התנגדות.
דוד אזולאי: אומרת כאן ובצדק, שלהשקיע כל כך הרבה כסף על פרויקט כל כך קטן, זה לא מצדיק את זה ואפשר ללכת על זה בלי שזה יהיה פרויקט של פינוי-בינוי.
<יוסי אוחנה: אני מסכים.
<יוסי אוחנה: לכן, בשביל שלא נעמוד בפני טעות אני מקריא את הסיפא של הסעיף.
<יוסי אוחנה: אם אדוני ירשה לי, בשביל שלא תהיה פה טעות - -
דוד אזולאי: אני שומע אותך.
<יוסי אוחנה: - - אני מקריא את הסיפא של הסעיף: "ובלבד שנכללות בתכנית מופקדת כמשמעותה בחוק התכנון והבניה, השתכ"ח-1965 הכוללת 24 יחידות דיור לפחות".
<יוסי אוחנה: זה הנוסח של הסעיף שהובא לפניכם עכשיו?
<יוסי אוחנה: הסתובבו פה כל מיני נוסחים.
<יוסי אוחנה: עם הנוסח הזה אין לנו בעיה, כמו שאמרתי, אנחנו מסכימים רק זה הנוסח או שיש נוסח אחר?
דוד אזולאי: יש עדין ויכוח על זה.
<רוני טיסר: אז אני אבהיר: לקראת הדיון פורסמו שני נוסחים – נוסח הצעת החוק, כפי שעברה בהצבעה טרומית וכפי שהציע אותה חבר הכנסת רזבוזוב, שמה שהיא קובעת, שהממשלה תוכל להכריז על מתחם שיש בו 12 יחידות לפחות במקום התנאי שקבוע היום, שזה 24 יחידות לפחות.
<רוני טיסר: הממשלה ביקשה להוסיף תנאי שקובע שיהיה ניתן להכריז על 12 יחידות לפחות אבל התנאי הוא שתהיה קיימת תכנית מופקדת, שכוללת 24 יחידות לפחות לתכנית פינוי-בינוי.
<רוני טיסר: אלה שני הנוסחים.
<רוני טיסר: אם אני כבר מדברת, אני אצביע על הבעיה שהעלינו בדיונים עם הממשלה לענין הנוסח הזה: מכיוון שבמסגרת התיקון לחוק התכנון והבניה נקבעת סמכות לשר המשפטים לקבוע כללים לענין הגשת תכנית, איזה שיעור מבעלי הזכויות נדרש לשם הגשת התכנית, יכול להיות שזה יטיל מגבלות מאד גדולות על אפשרות ההכרזה, ואני אסביר: במידה ויקבע שיעור של פחות מ-50 אחוז, אנחנו לא נהיה בבעיה וזה יתאים לנוסח המתוקן - -
דוד אזולאי: של ה-12.
<רוני טיסר: של ה-12 עם התנאי של התכנית המופקדת שכוללת 24 יחידות לפחות.
<רוני טיסר: במידה שיקבע שיעור גבוה יותר, של יותר מ-50 אחוז, למעשה התנאי של התכנית המופקדת לא יתממש כי לא יהיה ניתן אפילו להגיש את התכנית.
<יוסי אוחנה: את חוזרת ל5/6 מכלל הדיירים.
<יוסי אוחנה: בסדר.
<יוסי אוחנה: תראי, ההיגיון של הממשלה מקובל עלינו, שזאת תכנית מופקדת שיעשו תמ"א 38/2 או 3.
<יוסי אוחנה: למה לרוץ לחפש הכרזה?
<יוסי אוחנה: עושים, בונים ומקבלים את - - - בהחלט, בראיה שלנו זאת צריכה להיות תכנית מופקדת כי זה בא לשרת את הישוב שזה נמצא בו.
<יוסי אוחנה: אז אם זה לא משרת את הישוב, אנחנו רואים עין בעין בהיבט הזה.
<יוסי אוחנה: אם זה לא משרת, אז אין טעם לעשות על זה הכרזה כפינוי-בינוי.
<יוסי אוחנה: אם זה רק 12 יחידות אז עושים תמ"א 38/2 או 3 וגמרנו את הסיפור.
<רוני טיסר: אני אבהיר שכבר היום בכללים נדרשת תכנית מופקדת.
<רוני טיסר: השאלה אם התכנית המופקדת צריכה להיות ל-12 או ל-24.
<רוני טיסר: זאת השאלה.
<רוני טיסר: התנאי של הממשלה הוא שתהיה אפשרות הכרזה על 12 אבל שהתכנית המופקדת תכלול 24.
<יוסי אוחנה: אנחנו לנוסח הזה לא מתנגדים.
דוד אזולאי: כשהוא מדבר על תמ"א 38, גם צריך הפקדה?
<עינת גנון: תמ"א 38 זה בהיתר בניה, לא במסגרת - - -
דוד אזולאי: זה במסגרת בניה של ועדה לתכנון ובניה מקומית.
<אריאל יוצר: שלום.
<אריאל יוצר: אני מאגף תקציבים.
<אריאל יוצר: רק חשוב לי להסביר את הרציונל שלנו, כממשלה, ואת התיקונים שאנחנו ביקשנו.
<אריאל יוצר: אני מבין שעלתה הערה כאן, בוועדה, שלא היינו ערים אליה ועל כן, אנחנו נידרש לעשות - -
דוד אזולאי: לא עלתה שום הערה, הדיון רק התחיל.
<אריאל יוצר: בסדר, תוך כדי דיונים, עלתה הסוגיה הזאת של מספר הסכמות בחוק התכנון והבניה.
דוד אזולאי: למען הסדר הטוב, לפרוטוקול – ההערה פה לא נאמרה, היא נאמרה בחוץ כך שאם מישהו רוצה להכניס את זה לפרוטוקול, רצוי, אני ממליץ, זה בהסכמת היוזם, כדאי שהדברים יאמרו גם לפרוטוקול.
<מעיין נשר: הוא התכוון להערת היועצת המשפטית אלינו.
<אריאל יוצר: בכל מקרה, רק כדי להסביר את הרציונל: הרציונל, מבחינתנו כממשלה, להפחית את המספר המינימאלי מ-24 יחידות ל-12 היה להשתמש ב-12 יחידות הדיור כמחולל לכל ה-24 יחידות דיור.
<אריאל יוצר: קרי, אנחנו מוכנים לאפשר את הטבות המס ל-12 יחידות דיור על מנת לעודד את שאר הדיירים, שכרגע לא מוכנים להצטרף לפרויקט, לראות שאכן מצבם של אותם 12 ראשונים שהסכימו להצטרף וזכו להטבות מס, שמצבם השתפר, ערך הנכס שלהם הושבח - -
<עינת גנון: הם עברו לדירות חדשות ממוגנות.
<אריאל יוצר: בדיוק, איכות הדיור שלהם השתפרה.
<אריאל יוצר: ולכן, אנחנו מניחים שאם אותן 12 יחידות דיור שכן מוכנות, אנחנו לא רואים למה לתפוס אותם כשבויים כאשר ה-24 לא מוכנים.
<אריאל יוצר: אנחנו מחפשים את הדרך להשתמש בהם כתמריץ לאותם 12 שבשלב זה לא מוכנים.
<אריאל יוצר: לא היה איזה שהוא רציונל או היגיון להוריד את הסף ל-12.
<אריאל יוצר: למה ל-12 ולא ל-5 או ל-1 או ל-2?
<אריאל יוצר: מטרתן של ה-12 לאפשר מחולל להתנעת הפרויקט לכל ה-24.
<אריאל יוצר: הבנתי שהיתה סוגיה בחוק אחר של חוק התכנון והבניה שלא היינו ערים אליה.
<אריאל יוצר: לכן, יגיד יואל איך הוא מוצא לנכון להמשיך אבל מבחינתנו, ההפחתה ל-12 לא עמדה כהפחתה תלושה אלא היתה אמורה להיות הפחתה שמחוללת את כל ה-24.
<אריאל יוצר: זה היה הרציונל.
דוד אזולאי: אז אתם מתנים את זה ב-12 פלוס הפקדה של עוד 12.
<אריאל יוצר: בגלל זה אמרנו:
<אריאל יוצר: 12 מתוך 24 - -
<עינת גנון: ההפקדה היא של כל התכנית, כל ה-24.
<עינת גנון: תכנית שיש בה 24.
דוד אזולאי: הבנתי, זה מה שאמרתי.
תמר זנדברג: סליחה, אני רק רוצה להבין משהו: מדובר על 12 או 24 במצב הקיים?
<קריאות: בנכנס, במצב הקיים.
תמר זנדברג: לא 12 או 24 יחידות דיור מתוכננות אחרי הפרויקט אלא מה - - -.
תמר זנדברג: עכשיו, זה גורר איזה שהוא שינוי במכפלה של - -
<עינת גנון: כמו שאריאל יוצר אמר, זה רק בא להתחיל להתניע את התהליך.
<עינת גנון: אם יש פרויקט שלצורך הענין יש בו שני מבנים שכל אחד מהם 12 יחידות דיור, אז שה-12 הראשונים יוכלו להתחיל, זה הכל.
<עינת גנון: אין פה שום שינוי לא במפכלות ולא בשום דבר.
דוד אזולאי: אבל תמר, מה שעלול לקרות, וזה מה ששמעתי מהיועצת המשפטית, שאם תהיה דרישה של הסכמה לא של 50 אחוז אלא של 70 אחוז, אז מלים פשוטות זה "תוקע" את הפרויקט.
<אריאל יוצר: אנחנו נשתדל למצוא דרך לפתור את זה רק אנחנו צריכים קצת זמן.
תמר זנדברג: אני רק רוצה להבין – 12 דירות זה בנין, שלוש קומות.
דוד אזולאי: אין בעיה עם זה, זו הצעת החוק.
תמר זנדברג: אבל על מנת שתהיה תכנית מופקדת של 24, זה צריך לחול על יותר מהבנין האחר הזה.
<קריאות: נכון מאד.
תמר זנדברג: נניח שזה מיועד למצב שבו יש הסכמה מרוב או אני לא יודעת כמה, של 12 אחד אבל ב-12 השני אין הסכמה, אז ש-12 אחד יוכל להתקדם בלי ה-12 השני, למרות שיש הסכמה - -
דוד אזולאי: כדי שהם יראו מה שנעשה ואז נוכל...
<רוני טיסר: אני רק רוצה להבהיר שלענין ההסכמה, המימוש של הפרויקט מותנה בהסכמת כל בעלי הזכויות בקרקע.
<רוני טיסר: זאת אומרת, כשאתה הורס את הדירה של האדם הנוסף, אתה לא יכול לעשות את זה אם הוא לא מסכים.
<רוני טיסר: מבחינת הדירה - -
דוד אזולאי: כן, אבל יש פה הסכמה של כל 12 הדירות הראשונות.
תמר זנדברג: תראו, אני מבינה את הכוונה שלך, הכוונה טובה.
תמר זנדברג: אנחנו נמצאים במשבר דיור, מצוקת דיור, וחושבים על כל הדרכים לפתור אותה.
תמר זנדברג: אחת הדרכים הטובות ביותר, שאני תומכת בהן מאד, זה בינוי בתוך רקמה עירונית קיימת.
תמר זנדברג: עד כאן אין לנו ויכוח.
תמר זנדברג: פינוי-בינוי הפך להיות כלי בעייתי, ותכף אני אסביר למה, ועכשיו זאת לא הפעם הראשונה שאנחנו מחפשים כל מיני דרכים להסיר חסמים.
תמר זנדברג: אז לא מזמן הצבענו במליאה - שר הפנים היוצא ביקש להאריך את תקופת ההכרזה.
תמר זנדברג: למה.
תמר זנדברג: כי ראינו ש-12 שנה זה לא מספיק כדי לשכנע את אותם דיירים סרבנים מה שנקרא.
תמר זנדברג: הארכנו עכשיו ל-18 שנה, אולי בשש השנים הנוספות או שנשכנע אותם או שנתבע אותם, נראה מה נעשה.
תמר זנדברג: עכשיו אנחנו אומרים: רגע, יש לנו דיירים משני בניינים, שאחד אולי כבר רוצה לצאת לדרך אבל השני לא מסכים, בוא נתחיל ללחוץ עליו כדי לקדם - -
<עינת גנון: לא, זה לא "בא נתחיל ללחוץ עליו", זה "בא לא נפגע באלה שכן רוצים".
<עינת גנון: אם יש את אלה שרוצים, למה הם צריכים לחכות שההם ירצו, אם אפשר לפי התכנית לבצע?
תמר זנדברג: מפני שכמו שאמרה כרגע היועצת המשפטית - עד שההם ירצו זה לא יצא לפועל כי אם התכנית היא על כל ה-24, זה לא יצא לפועל עד - -
דוד אזולאי: לא, תמר.
יואל רזבוזוב: בגלל זה אנחנו רוצים לדחוף את זה, כי הבנין ליד יראה - -
תמר זנדברג: אני מבינה אבל אני רוצה להגיד משהו על המהות: למה אנחנו צריכים את כל האמצעים האלה?