GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נסים זאב: אם 12 שנים ניסו, חוץ מ-13 הפרויקטים שהזכיר השר שאני בהחלט מסכים לתת להם אורכה של שנתיים-שלוש כדי להשלים את הפרויקט התכנוני ולהביא את זה הלכה למעשה לבנייה, אבל אני לא רואה טעם להאריך בשש שנים שלדעתי מהוות סחבת.
נסים זאב: הנושא של הרוב המתנגד הוא שמונים אחוזים.
נסים זאב: אם רוצים באמת להוביל מהלך, זה צריך להיות אולי רוב של אולי שבעים או שישים אחוזים של דיירים.
נסים זאב: אם רוצים בכל זאת להביא את זה למצב של הלכה למעשה, שאפשר לדרוש מהדיירים לפי רוב, כי כל שנה שזה מתעכב וכל יום, יש כאן אווירה עכורה, יש כאן מאבק פנימי בתוך השכונות ואני חושב שכמה שאנחנו מאריכים את מספר השנים ונותנים תוקף יותר לפרויקט הזה, יש כאן מצב בלתי נסבל.
נסים זאב: התכנון הזה מצד אחד הוא טוב אבל הוא גורם אולי למאבק פנימי בתוך השכונה שאת זה צריך למנוע.
נסים זאב: לכן לדעתי ההסתייגות שלי תהיה, אולי דיבור ואולי לא דיבור, להאריך את זה בשלוש שנים ולא בשש שנים.
נסים זאב: אני חושב שמה שהשר אמר כאן, 13 הפרויקטים, לדעתי אפשר לסיים אותם אפילו בשנתיים.
תמר זנדברג: את ההצעה שלי לתזכיר חברתי אני מבקשת לרשום כהסתייגות, אם היא לא תתקבל.
דב חנין: גם בשמנו.
<פיני קבלו: אנחנו תומכים בהצעת החוק, אבל יש לנו שתי הערות קצרות.
<פיני קבלו: השר מבקש למנות שני נציגי שלטון מקומי ואני מבקש שזה יהיה בעצה אחת ובהתייעצות עם השלטון המקומי.
<פיני קבלו: ההערה השנייה.
<פיני קבלו: למה רק בדעה מייעצת ולא חברים מן המניין בוועדה?
<פיני קבלו: אם אפשר להפוך אותנו לחברים מן המניין.
<אבנר עורקבי: זה דורסני.
<אבנר עורקבי: למה לא שומעים אותנו?
<אבנר עורקבי: אני אזרח של פינוי בינוי.
מירי רגב: אתה מגיע לישיבות הוועדה ואמרתי לך שאני אתן לך דקת דיבור ואתה אמרת שתמר ייצגה אותך מצוין.
מירי רגב: יש לך דקה.
<אבנר עורקבי: אנחנו כבר 12 שנים בפינוי בינוי.
<אבנר עורקבי: יש בינינו מאבקים.
<אבנר עורקבי: היו יזמים ולמה 12 שנים לא הצליחו לעשות את זה?
<אבנר עורקבי: אם לא הצליחו לעשות את זה במשך 12 שנים, למה עוד שש שנים?
<אבנר עורקבי: מה זה יועיל לנו?
<אבנר עורקבי: בשכונה שלנו יש הרבה ויכוחים על הנושא הזה.
<אבנר עורקבי: יש כאן הרבה טריגרים לא טובים.
<אבנר עורקבי: היו אצלנו יזמים וזה לא הצליח במשך 12 שנים.
גדעון סער: אני מזכיר שאחד משני התנאים להארכה הוא שקיים רוב מיוחס של לפחות שמונים אחוזים מהתושבים שתומכים בעניין הזה ושהתכנית הזאת אושרה.
גדעון סער: תתייחסו להצעת החוק כפי שהיא מוגשת.
גדעון סער: אי אישור הצעת החוק, המשמעות היא 7,000 יחידות דיור הולכות.
גדעון סער: אם מישהו רוצה לוותר על זה, בבקשה.
גדעון סער: שלא כל אחד יביא את הנושא שלו שלא קשור למה שמוצע.
<אבנר עורקבי: אין תשתיות, אין כלום.
<עינת גנון: חשוב לי להבהיר ואולי זה לא נאמר כאן שאנחנו מדברים על פרויקטים ביוזמה ובקידום של הרשויות המקומיות.
<עינת גנון: לא מדובר על פרויקטים שמקדמים יזמים פרטיים וזאת הבחנה מאוד חשובה.
מירי רגב: קיבלנו אישור מהיושב ראש להצבעה עד 11:15.
מירי רגב: אני מעדכנת את חברי הכנסת.
דב חנין: אני עולה למליאה.
דב חנין: אני לא יכול להישאר.
מירי רגב: אני נותנת לאנשים אפשרות להתייחס.
דב חנין: אני רק אומר שלא אוכל להשתתף בהצבעה וזה לא נראה לי מתקבל על הדעת.
גדעון סער: היושב ראש אישר.
דב חנין: היושב ראש אישר אבל זכותי להשתתף בהצבעה בוועדה בה אני חבר.
מירי רגב: אתה יכול להישאר כאן.
תמר זנדברג: אז הוא יפסיד משהו אחר בשאילתה.
תמר זנדברג: אי אפשר לתת לחבר כנסת לבחור בין שתי חובות שלו.
<עינת גנון: חשוב להדגיש, והחוק קובע במפורש והוא מתייחס גם לפרויקטים של עיבוי ולא רק לפרויקטים של פינוי בינוי.
<עינת גנון: שתי האפשרויות עומדות בפני הרשויות.
מירי רגב: תתייחסי לגבי התייחסות ראש העיר.
<עינת גנון: עוד דקה.
<עינת גנון: חברת הכנסת תמר זנדברג, את העלית את העניין של השיקול הכלכלי.
<עינת גנון: הצלחנו להעביר החלטה במועצת מקרקעי ישראל, האפשרות לצרף קרקע משלימה לטובת פרויקטים שאין בהם כדאיות כלכלית, בדיוק לפרויקטים הקשים ביותר שאי אפשר לעשות בהם פינוי בינוי כלכלי.
<עינת גנון: המדינה היום מעמידה שורה של פתרונות גם לטובת האזורים שאי אפשר לקדם בהם פרויקטים.
תמר זנדברג: שוב, זה שיקול כלכלי ולא חברתי אנושי.
תמר זנדברג: יכול להיות שאם נתחיל מהאוכלוסייה ולא משאלת הייתכנות הכלכלית, הרבה דברים ייפתרו.
<עינת גנון: זה בדיוק הסעיף הבא שלנו.
<עינת גנון: הנושא החברתי.
<עינת גנון: מדובר בפרויקטים בקידום הרשויות המקומיות שמשרד השיכון מממן.
<עינת גנון: תנאי הכרחי שאנחנו מחייבים בתכניות הללו הוא שיתוף ציבור.
<עינת גנון: לכן הדגשתי שלא מדובר בתכניות שמקדמים יזמים פרטיים.
<עינת גנון: אנחנו מחייבים ומקצים בן אדם ספציפי לטובת שיתוף ציבור והוא מקיים מפגשים עם הדיירים, הוא מסייע להם לבחור נציגות שתייצג אותם בכל התהליך, תלווה את התכנון ותייצג אותם בכל הפרויקט.
<עינת גנון: מעבר לזה, אנחנו גם העמדנו בפרויקטים בכלל, פרסמנו עקרונות התקשרות שמסייעים לדיירים לבחון מה הם צריכים לכלול בעסקאות הללו, מה הם צריכים שיהיה כתוב בחוזים, על מה לא לחתום ועל מה כן לחתום.
<עינת גנון: אנחנו עומדים עכשיו לטפל בחקיקה בנושא המאכערים שגם כן משפיעים מאוד לפעמים לא לטובה בפרויקטים האלה.
מירי רגב: התייחסות לגבי ראש העיר.
תמר זנדברג: את יודעת שיש יזמים שהולכים לקנות דירות.
מירי רגב: את ביקשת לדעת מה עם ראש העיר, נכון?
פנינה תמנו: אני רוצה לדעת איך מונעים את הסחבת של הרשויות.
פנינה תמנו: הדבר השני, יותר חשוב זה החשש הזה שבסוף הם יגיעו לבניין רב קומות והם צריכים לשלם אלף שקלים דמי ניהול כשהם בכלל לא מסוגלים לעשות זאת.
פנינה תמנו: אני אומרת שצריך ליווי ומעטפת חברתית.
<עינת גנון: בדיוק כמו שסיימתי לומר, אנחנו מעמידים - בפרויקטים שהם במסלול הזה שהיום אנחנו מדברים עליו – יועץ חברתי שמסייע לדיירים.
<עינת גנון: בנוסף, אם יש אפשרויות לבינוי פינוי, בהחלט אנחנו מאפשרים אותן.
<עינת גנון: לא בכל מקום אפשר.
<עינת גנון: לא בכל מקום יש קרקע פנויה.
<עינת גנון: היכן שאפשר, אנחנו בהחלט מקדמים פרויקטים כאלה.
<עינת גנון: בעניין הארכה של שלוש שנים.
<עינת גנון: לצערי הרב נוכחנו שזה לא מספיק.
<עינת גנון: העברתי גם לייעוץ המשפטי של הוועדה פירוט של הפרויקטים וכמה זמן הם עוברים מסכת ייסורים כמו שנאמר כאן בוועדות התכנון.
<עינת גנון: יש לנו פרויקטים.
<עינת גנון: הממוצע הוא חמש וחצי-שש שנים רק להליך הסטטוטורי של אישור התכניות.
נסים זאב: יש כאלה שכבר התחילו.
<עינת גנון: החוק מתייחס גם לכאלה שמתחילים היום וגם לכאלה שהתחילו לפני עשר שנים ולקח להם שמונה או תשע שנים לסיים את ההליך הסטוטורי.
<עינת גנון: העברתי רשימה מאוד מסודרת לייעוץ המשפטי של הוועדה ואני חושבת שגם הם השתכנעו שיש כאן סחבת קודם כל בהליך התכנוני ואחר כך יש עוד שורה של פעולות לעשות.
<עינת גנון: חשוב להבין שההארכה הזאת נותנת הטבה לדיירים.
נסים זאב: מה לגבי הדיירים הנכים שהיו גרים בקומת קרקע, האם החוק מבטיח להם קומת קרקע?
מירי רגב: זה גם מה שאמר כאן מנכ"ל משרד השיכון.
נסים זאב: איפה זה בא בחוק?
<עינת גנון: זה נאמר בחוק פינוי בינוי (פיצויים).
<עינת גנון: זה נכתב שם במפורש.
<עינת גנון: זה מופיע בנהלים של משרד השיכון.
נסים זאב: אני מבקש שזה יירשם בחוק ולא בנהלים.
מירי רגב: בחוק זה לא נרשם.
נסים זאב: אני מבקש שתירשם הסתייגות לגבי הנכים.
נסים זאב: אני רוצה שיירשם בחוק שהם יקבלו את אותם תנאים שהיו בעבר בדירת המגורים.
<עינת גנון: זה מופיע בחוק פינוי בינוי (פיצויים), תיקון שתומר חתום עליו.
מירי רגב: לטובת הפרוטוקול, תשובת משרד הבינוי והשיכון היא שזה מופיע בחוק וכל נכה שנמצא בדירת קרקע, יקבל בפינוי בינוי פיצוי, את אותה דירת קרקע הולמת לצרכיו.
מירי רגב: בעקבות ההערה של זאב, אני מבקשת להכניס.
פנינה תמנו: אני חושבת שהתשובה שלה בסך הכול מספקת והחוק הוא חשוב ואנחנו בוודאי לא רוצים לתקוע אותו.
מירי רגב: יש לנו רוב גם אם את תצביעי נגד.
פנינה תמנו: האנשים כאן הם לא בובות וצריך להבין שכאשר מעבירים אנשים, במיוחד בפינוי בינוי, שהם מאוד חלשים, כן צריך להכניס את הפן החברתי.
פנינה תמנו: אם את אומרת שאין בעיה אם זה, שזה יופיע בחוק.
<בינת שוורץ: הפן החברתי שחברת הכנסת מדברת עליו הוא אותו יועץ חברתי שאנחנו מעמידים לרשות הפרויקטים וזה מופיע בנהלים של משרד השיכון בצורה מאוד מסודרת כדבר מחויב.
<בינת שוורץ: זאת לא אופציית בחירה.
<בינת שוורץ: יש עוד הרבה דברים בנהלים שאני לא חושבת שמקומם בחוק ראשי.
מירי רגב: צריך גם את זה להוסיף לפרוטוקול, למרות שזה קיים.
מירי רגב: נאמר בהמשך לשאלתה של חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, שיועץ חברתי נמצא בכל פרויקט של מעבר פינוי בינוי, לפי הנהלים.
פנינה תמנו: אני רוצה להגיד מה כן בחקיקה ראשית.
פנינה תמנו: כשנותנים להם את המעטפת אבל בסופו של דבר הם מגיעים למקום שהם לא מסוגלים לעמוד בו והמשפחות קורסות.
מירי רגב: הם לא יסכימו.
מירי רגב: לכן צריך שמונים אחוזים רוב מיוחס.
פנינה תמנו: הם תמיד יחתמו בעד פינוי בינוי.
<בינת שוורץ: גברתי יושבת הראש, עוד התייחסות אחרונה לשלטון המקומי.
<בינת שוורץ: העניין של בעלי הדעה המייעצת, שני נציגים בעלי דעה מייעצת.
<בינת שוורץ: חשוב להבהיר שלא מדובר כאן בוועדת תכנון.
<בינת שוורץ: אנחנו לא מחליפים את ועדות התכנון, וזה גם במענה לשאלה של עירוב שימושים וכיוצא באלה.
<בינת שוורץ: הוועדה היא לא ועדת תכנון.
<בינת שוורץ: הוועדה בעצם בוחנת את הפרויקטים, האם הם מתאימים להיות פרויקטים של פינוי בינוי או עיבוי.
גדעון סער: היא של הממשלה.
<בינת שוורץ: היא ועדה ממשלתית.
גדעון סער: זה שאנחנו מכניסים בדעה מייעצת, זה שינוי.
תמר זנדברג: אני רק אומרת שיכול להיות שאם התכנון יהיה מתאים לאוכלוסייה, לא יהיה צורך בהארכת ההליך וזה יהיה רווח לכולם.
מירי רגב: זה חלק מהנוהל המחייב.
<בינת שוורץ: הארכת ההליך מתייחסת רק לתכניות שכבר אושרו.
תמר זנדברג: למה הם הגיעו לסוף ה-12 שנים ורק עכשיו הם אושרו?
תמר זנדברג: כנראה שמשהו בהליך היה בעייתי.
<בינת שוורץ: במסלול רשויות מקומיות, רק אחרי שיש תכנית מאושרת, רק אז הן יכולות לחפש יזם, להתקשר עם יזם, לפרסם מכרז.
תמר זנדברג: את הרי יודעת מה קורה שם.
תמר זנדברג: את יודעת שיזמים שולחים אנשים לקנות דירות ומנסים להשיג ולהשתלט על יותר ויותר רוב.
תמר זנדברג: אני מכירה את זה.
תמר זנדברג: יש פרויקטים שבמשך עשר שנים אנשים מטעם היזם – אני אומרת את זה לפרוטוקול – קונים דירות על מנת להשיג רוב בקרב הדיירים להסכמה.
תמר זנדברג: אנחנו מדינה, אנחנו מתכננים את זה מראש ואנחנו צריכים להבטיח שזה לטובת התושבים הקיימים ולא לטובת דיירים מטעם שבאים להשתלט על הפרויקט.
תמר זנדברג: עוד לפני שפונים ליזם, כבר יודעים מי יהיה היזם והיזם פועל בשטח.
מירי רגב: את רוצה שנגיד בחקיקה לאזרח שלא ימכור את הדירה שלו?
תמר זנדברג: אבל אנחנו צריכים לאפשר את התנאים שיהיו אידיאלים מבחינת התושבים ולא מבחינת היזם העתידי, הגם שהוא יזם עתידי והוא עדיין לא יזם קיים.
<בינת שוורץ: תבחינו בין הפרויקטים שמקודמים במסלול הזה עליו אנחנו מדברים שהוא מסלול רשויות מקומיות לבין פרויקטים שמקדמים יזמים פרטיים.
תמר זנדברג: רשויות מקדמות והיזם כבר יודע שהוא הולך לקבל את זה והוא עובד בשטח.
מירי רגב: הקראה בבקשה.
<תומר רוזנר: לפני ההקראה, שלוש הערות לפני שרוני תקריא את החוק.
<תומר רוזנר: הנוסח בפניכם, בו מסומנים השינויים מהנוסח הכחול, אני לא אחזור כמובן על הדברים שאמר כבוד השר, יש בו שלושה שינויים מהותיים שהשר לא הזכיר אותם ואני רוצה להדגיש אותם בפני החברים כדי שיהיו מודעים להם לקראת ההצבעה.
<תומר רוזנר: הערה ראשונה.
<תומר רוזנר: הממשלה הציעה בהצעת החוק שכאשר מאריכים את התוקף, תוקף ההכרזה המחודשת יהיה מיום הפרסום של אותה הכרזה מתוקנת.
<תומר רוזנר: אנחנו הצענו, והממשלה קיבלה את הצעתנו, שיהיה רצף בתקופות ההכרזה ולכן ההכרזה לכשהיא מוארכת, היא תהיה מיום הפקיעה של ההכרזה הקודמת כדי שייווצר רצף.
<תומר רוזנר: זה מבטיח לדיירים את הטבות המיסוי ברצף ואת הוודאות של הפרויקט.
<תומר רוזנר: הממשלה למיטב הבנתי קיבלה את ההערה הזאת.
<תומר רוזנר: הערה שנייה.
<תומר רוזנר: לגבי הנושא שהזכיר השר שלא מופיע בהצעה הממשלתית והממשלה קיבלה גם את עמדת הוועדה בעניין הזה, כאשר אחד התנאים להארכה יהיה שתהיה תכנית מאושרת לפרויקט הזה אבל לבקשת הממשלה יוחרגו מהעניין הזה כל הפרויקטים שאושרו עד היום כדי לא לשנות את כללי המשחק לגביהם במהלך הדרך.
<תומר רוזנר: לכן על אותם פרויקטים התנאי הזה לא יחול.
<תומר רוזנר: הערה שלישית שהיא הערה טכנית.
<תומר רוזנר: יש צורך בשינוי שם הוועדה גם בחוק נוסף שמזכיר את שם הוועדה וזה חוק חיזוק מקרקעין מפני רעידות אדמה.
מירי רגב: הקראה.
<רוני טיסר: חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 103), התשע"ד-2014 תיקון סעיף 33א בחוק התכנון והבנייה, השתכ"ה-1965 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 33א – בסעיף קטן (א), במקום "הממשלה רשאית" יבוא "הממשלה או ועדת שרים שהסמיכה לכך, רשאיות".
<רוני טיסר: בסעיף קטן (ב) - בפסקה (2) - בפסקת משנה (א), במקום "הממשלה רשאית" יבוא "הממשלה או ועדת שרים שהסמיכה לכך, רשאיות", אחרי "מתום תקופת ההכרזה הראשונה" יבוא "או לחדש את צו ההכרזה בתוך שישה חודשים מתום תקופת תוקפו, לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים".
<רוני טיסר: בפסקת משנה (ב), הסיפא – תימחק.
<רוני טיסר: אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) (א) על אף הוראות פסקאות (1) ו-(2), הממשלה או ועדת שרים שהסמיכה לכך, רשאיות, בהמלצת הוועדה שמונתה לפי הוראות סעיף קטן (ג) ועל פי תנאים שתורה הוועדה, להאריך או לחדש את תוקפם של צו הכרזה או הכרזה כאמור בפסקה (2)(ב), כמפורט להלן, לפי העניין, ובלבד שהתקיימו התנאים המפורטים בפסקת משנה (ב): להאריך, בצו, את תוקפו של צו הכרזה שתוקפו הוארך לפי פסקה (2)(א), לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים מתום תקופת תוקפו.
<רוני טיסר: צו הארכה לפי פסקת משנה זו יינתן במהלך תקופת תוקפו של צו ההכרזה שתוקפו הוארך כאמור.
<רוני טיסר: לחדש, בצו, את תוקפם של צו הכרזה או הכרזה כאמור בפסקה (2)(ב) שתוקפם הוארך לפי פסקה (2)(א) או (ב) (בסעיף זה – "צו הארכה") לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים.
<רוני טיסר: צו לחידוש צו הכרזה או הכרזה לפי פסקת משנה זו יינתן בתוך שישה חודשים מתום תקופת תוקפם של צו ההכרזה או ההכרזה שתוקפם הוארך כאמור, ואולם לעניין צווי הארכה שניתנו במסגרת החלטת ממשלה, בתקופה שמיום י"ח בחשוון התשס"ט (16 בנובמבר 2008) עד יום 1.8.2014, ושלא היו בתוקף ביום 1.8.2014, יינתנו הצווים בתך שנה מיום 1.8.2014.
<רוני טיסר: (ב) לא יוארך ולא יחודש תוקפו של צו הכרזה או של הכרזה כאמור בפסקה (2)(ב) אלא בהתקיים אלה: רוב מיוחס מבין בעלי הדירות התקשר בעסקת פינוי ובינוי.
<רוני טיסר: בפסקה זו "רוב מיוחס מבין בעלי הדירות" ו"עסקת פינוי ובינוי" – כהגדרתם בחוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו-2006 (להלן – חוק פינוי ובינוי (פיצויים)).
<רוני טיסר: לעניין צו הכרזה שניתן לאחר יום 1.8.2014 – אושרה תכנית לפינוי ובינוי במתחם הפינוי והבינוי שהוכרז באותו צו.
<רוני טיסר: (4) תחילתו של צו שחודש או הוארך לפי פסקה (2)
<רוני טיסר: (א) ו-(ב) או (3)(א)(2), במועד פקיעתה של ההכרזה כאמור באותה פסקה, ואולם חידוש תוקפה של הכרזה כאמור לא תהא בת תוקף לעניין חוק פינוי ובינוי (פיצויים), מהמועד שבו פגה ההכרזה הראשונה ועד למועד פרסום הצו.
נסים זאב: הייתה לי כאן הסתייגות.
מירי רגב: ההסתייגות שלך נרשמה ואחר כך אנחנו נצביע עליה.
<רוני טיסר: (3) בסעיף קטן (ג) - ברישה, במקום "ועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי" יבוא "ועדה להתחדשות עירונית שיינתנו לה הסמכויות הנתונים לה לפי סעיף זה לעניין מתחמי פינוי ובינוי.
<רוני טיסר: אחרי פסקה (7) יבוא:
<רוני טיסר: (4) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) לדיוני הוועדה שמונתה לפי הוראות סעיף קטן (ג) יוזמנו, דרך קבע, שני נציגי הרשויות המקומיות שימנה שר הפנים, שתהיה להם דעה מייעצת".
<רוני טיסר: תיקון חוק פינוי ובינוי (פיצויים) בחוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו-2006 – בסעיף 1, במקום ההגדרה "הוועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי" יבוא: ""הוועדה להתחדשות עירונית" – הוועדה להתחדשות עירונית שמונתה לפי הוראות סעיף 33א(ג) לחוק התכנון והבנייה".
<רוני טיסר: בסעיף 2א, בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), במקום "הוועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי" יבוא "הוועדה להתחדשות עירונית".
<רוני טיסר: 2א בחוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה), התשס"ח-2008, סעיף 6א, במקום "הוועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי" יבוא "הוועדה להתחדשות עירונית".
מירי רגב: נצביע על ההסתייגויות.
<תומר רוזנר: הסתייגות של חברת הכנסת תמר זנדברג.
<אפרת ברנד: יש לנו הערות טכניות של נוסח אבל מצביעים.
<אפרת ברנד: שלחנו אותן לוועדה.
<אפרת ברנד: בסעיף 2(ב) לסעיף 3, אנחנו מבקשים להפוך את הסדר כך שלא ישתמע שכאמור בפסקה (2)(ב) זה גם על צו ההכרזה וגם ההכרזה ולכן לכתוב הכרזה כאמור בסעיף (2)(ב).
<אפרת ברנד: הערה נוספת היא בהקשר של התנאים, לעניין צו הכרזה שניתן לאחר יום 1 באוגוסט 2014, שיהיה ברור שזה צו הכרזה ראשון שניתן אחרי כי גם אלה שהוכרזו לפני, גם הערכאה נקראת צו הכרזה.
מירי רגב: אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגויות.
<תומר רוזנר: הסתייגות של נסים זאב.
<תומר רוזנר: הוא ביקש להגביל את התקופה לשלוש שנים.
מירי רגב: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של נסים זאב.
מירי רגב: מי בעד קבלת ההסתייגות?
מירי רגב: ההסתייגות לא התקבלה
מירי רגב: יש עוד הסתייגות?
נסים זאב: לגבי ועדה מייעצת.
נסים זאב: אני חושב שמן הראוי שנציג הרשות המקומית, אחד יהיה מייעץ ואחד רלוונטי.
מירי רגב: השר נתן תשובה לעניין הזה.
מירי רגב: זאת הסתייגות שאתה רוצה להצביע עליה?
גדעון סער: איך אפשר שנציג השלטון המקומי יהיה חבר בפורום ממשלתי?
מירי רגב: זה מה שהשלטון המקומי רוצה.
מירי רגב: מי בעד ההצעה של חבר הכנסת נסים זאב?
מירי רגב: ההצעה לא התקבלה
מירי רגב: יש לך עוד הסתייגות?
נסים זאב: לגבי שמונים אחוזים.
נסים זאב: אני רוצה לצמצם את הרוב.
<תומר רוזנר: זה בחוק אחר.
<תומר רוזנר: לא בחוק הזה.
מירי רגב: אתה רוצה שיהיה פחות משמונים אחוזים.
מירי רגב: זאת פגיעה בפרט האחר.
מירי רגב: בזכות הקניין.
מירי רגב: יש כאן בעיה עם הרוב, אבל זה דיון אחר ולא דיון לכאן.
מירי רגב: פנו אלינו הרבה מאוד אנשים שלא רוצים את הרוב של השמונים אחוזים אלא שיהיו נניח שישים אחוזים.
מירי רגב: יש אחרים שזה פוגע להם בזכויות.
מירי רגב: זה לא שייך לחוק הזה אלא זה חוק אחר.
מירי רגב: זה גם לא שייך לוועדה הזאת.
<תומר רוזנר: ההסתייגות של תמר זנדברג לגבי תזכיר חברתי.
מירי רגב: מי בעד הוספת תזכיר חברתי?
מירי רגב: הצביעו בעד פנינה, תמר וזאב.
מירי רגב: בזה הסתיימו ההסתייגויות?
מירי רגב: אני מבקשת לעבור להצבעה על הצעת החוק.
מירי רגב: מי בעד אישור הצעת החוק כפי שהוקראה על ידי היועץ המשפטי של הוועדה?
פנינה תמנו: שיירשם בפרוטוקול שאני מצביעה בעד רק בגלל שאני לא רוצה לתקוע את אותם פרויקטים ואת ה-7,000 יחידות דיור.
מירי רגב: הצעת החוק אושרה
מירי רגב: תמר זנדברג הייתה נגד הצעת החוק.
מירי רגב: אני מבקשת להעביר אלינו את רשימת המתחמים.
מירי רגב: אנחנו גם צריכים לפרסם את רשימת המתחמים.
<בינת שוורץ: הם מפורסמים באתר האינטרנט.
<בינת שוורץ: הם מפורסמים כבשגרה באתר האינטרנט של משרד השיכון.
מירי רגב: זה יכול לעזור לאזרחים.
דוד צור: על סדר-היום: הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 22) ( הגבלת מכירת מוצרים ושירותים בבתי עלמין), התשע"ד-2014.
דוד צור: ההצעה היא של חבר הכנסת עופר שלח וחברי כנסת נוספים.
דוד צור: היא באה לתקן תופעה שקורית בבתי עלמין, שבה אנשים מסתובבים בשטח בתי הקברות, מוכרים קמעות, תשמישי קדושה למשפחות האבלות.
דוד צור: הם מציעים שירותים בתשלום של קריאת תהילים, אמירות תפילה וכיוצא בזה.
דוד צור: משפחות שנמצאות במצב שהן הלומות צער ולעיתים גם לא ממש מתמצאות בהלכות הדת, חשות חובה הלכתית ברכישת מוצרים או שירותים אלו.
דוד צור: תופעה זאת מתרחבת גם למבקרים הנוספים שבאים לניחום המשפחות.
דוד צור: כמובן שמדובר בניצול ציני של האבל של האנשים לצורך עשיית רווח.
דוד צור: הצעת החוק של עפר שלח באה למנוע את התופעה הזאת.
דוד צור: מטרת התיקון היא להסדיר את הפעילות המותרת בשטח בית העלמין ומניעת ניצולם של האבלים.
דוד צור: ההצעה חשובה, נכונה.
דוד צור: להבנתי גם יש הסכמות עם משרדי הממשלה.
דוד צור: אנחנו נקרא את ההצעה כפי שהיא.
דוד צור: החיסרון שלה הוא שהיא אינה קובעת סנקציה בצד העניין וצריך יהיה להתייחס גם לעניין הזה כי היא קובעת שהחברות שמנהלות את בתי העלמין יצטרכו לפרסם בשטח את האיסור של הפעולות האלה.
דוד צור: כאמור, הדבר הזה אמור לעורר את תשומת ליבן של המשפחות.
דוד צור: במובן הזה היא מדתית כי היא באה לעשות הסדרה בעניין.
דוד צור: גם אם אין סנקציה בצידה, אני לא רואה בזה בעיה.
דוד צור: חבר הכנסת שלח, אתה רוצה לומר מילה?
עפר שלח: לא, נתחיל בהקראה.
דוד צור: מי שרוצה, יעיר לגופם של הסעיפים.
<רוני טיסר: "הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 22)(הגבלת מכירת מוצרים ושירותים בבתי עלמין, התשע"ד-2014.
<רוני טיסר: הוספת סעיף 13א.
<רוני טיסר: בחוק שירותי הדת היהודיים (נוסח משולב), התשל"א01971 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 14א יבוא: בסעיף קטן ז' במקום "הוראות חוק זה" יבוא, "הוראות סעיף זה".
<רוני טיסר: בסעיף קטן יב', במקום עד 14א5 יבוא עד 14ד.
<רוני טיסר: אחרי סעיף 14א9 לחוק העיקרי יבוא: איסור מכירה בבית עלמין.
<רוני טיסר: 14א(10) לא ימכור אדם ולא יציע למכירה או ישווק בדרך אחרת בשטח בית עלמין כל מוצר, שירות או מלאכה.
<רוני טיסר: על אף האמור בסעיף קטן א', רשאי המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת או מי שהוא הסמיכו לכך, לפי בקשה שהוגשה על-ידי מי שמנהל בית עלמין, לתת אישור מיוחד לביצוע פעולה מהפעולות המנויות באותו סעיף בתנאים שיורה.
<רוני טיסר: השר יורה לכל אדם המנהל בית עלמין הוראות אשר יבטיחו את יישומן של הוראות סעיף זה ורשאי הוא לקבוע הוראות כאמור, בתנאי ברישיון שניתן לפי סעיף 15א(3), ובכלל זה הוראות בדבר: חובת הצבת שלט "האוסר פעולות האמורות בסעיף קטן א' בשטח בית העלמין.
<רוני טיסר: חובת כל אדם הפועל מטעם גוף המנהל בית עלמין לנקוט אמצעים למניעת פעולות בניגוד לאמור בסעיף קטן א'.
<רוני טיסר: חיוב כל אדם הפועל מטעם גוף המנהל בית עלמין לענוד בעת מילוי תפקידו באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו.
<אילנה מזרחי: אני מהמשרד לשירותי דת.
<אילנה מזרחי: לנו היתה בעיה ואנחנו לא רואים איך אנחנו הולכים ליישם קביעת הוראות שהולכות להפוך את החברות לענייני קבורה כגורם אכיפתי על משהו שבדרך-כלל לא מתבצע על-ידי מי שפועל במקום מסוים.
<אילנה מזרחי: להבנתנו, והדברים עלו בישיבות פנימיות שעשינו עם הייעוץ המשפטי של הכנסת.
<אילנה מזרחי: מדובר בפעילות שאמורה להיות מפוקחת והאכיפה שלה אמורה להיות מבוצעת על-ידי מי שמבצע את האכיפה על רישוי עסקים.
<אילנה מזרחי: אני לא מצליחה להבין איזה הוראות אנחנו מתבקשים לקבוע ואיך זה מתיישב עם הפעילות של החברה לענייני קבורה, שבסך הכול היא אמונה על פיתוח והחזקת בית עלמין, ביצוע לוויות ומתן שירותי קבורה, להיות עכשיו גורם אכיפתי על מי שמחזיק באיזה אישור למכור נרות, פרחים או כל דבר אחר שיינתן לו האישור למכור.
עפר שלח: הבעיה היא שהוא לא מחזיק באישור.
עפר שלח: חלק מהתפקיד של החברה הזאת הוא גם לדאוג לאווירה הכללית ולניקיון של האווירה הכללית שאופפת את הטקס הזה, שלא צריך להכביר במילים בחשיבותו או במצב הנפשי של האנשים שנמצאים שם.
עפר שלח: אז אותם אנשים שתפקידם להחזיק את המקום נקי ומסודר, ידאגו שהוא יהיה מסודר גם בהקשר הזה.
עפר שלח: אנחנו לא מדברים על איזה פרמטר בלתי נתפס.
עפר שלח: זה בסך-הכול בשטח שהחברה הזאת אחראית עליו מ לכתחילה.
<אילנה מזרחי: באיזה סמכויות היא אמורה לטפל באדם שנכנס לשטח בית הקברות.
<אילנה מזרחי: אני רוצה להבהיר דבר אחד.
<אילנה מזרחי: על-פי רוב חברות לענייני קבורה לא יושבות בבית העלמין.
<אילנה מזרחי: הנוכחות הפיזית של נציגי חברות - - -
דוד צור: אבל מישהו מטעמם בטח יושב שם ומנהל את זה.
<אילנה מזרחי: זה מה שאני מנסה להסביר.
<אילנה מזרחי: חברות לענייני קבורה המשרדים שלהם בדרך-כלל לא נמצאים בשטח בית העלמין.
<אילנה מזרחי: מי שנמצא בשטח בית העלמין זה אותו קברן ואותו נהג עם הרכב הכחול של חברת קדישא שבא במעמד הלוויה בשביל לטמון את הגופה בשטח בית העלמין.
<אילנה מזרחי: יש פעולות שהחברה לענייני קבורה עושה ובמסגרתן היא נמצאת בשטח בית העלמין.
<אילנה מזרחי: כשהיא מפתחת את השטח אז היא באה לעשות ביקורות וכדומה.
<אילנה מזרחי: חנניה שחור, איש חברת קדישא, יוכל להבהיר בנושא.
פנינה תמנו: מי דואג לניקיון?
פנינה תמנו: לניהול?
פנינה תמנו: אותה חברה.
פנינה תמנו: אותה חברה תדאג להסדר של הנושא הזה.
פנינה תמנו: זה לא שאין אבא ואימא.
<אילנה מזרחי: יש אבא ואימא, זה נכון.
<אילנה מזרחי: אני לא יודעת אם אני מאוד מדייקת בדבריי אבל אני לא חושבת, למשל, שהנהלת בית החולים היא גורם אכיפתי לעסקים - - -
פנינה תמנו: בוודאי שכן.
דוד צור: חד משמעי כן.
פנינה תמנו: בוודאי שכן, אחרת מה יהיה?
<אילנה מזרחי: אני לא יודעת מהדבר הזה.
<אילנה מזרחי: בכל אופן, חברה לענייני קבורה, אני לא חושבת שהתפקיד שלה זה להיות גורם אכיפתי על מי שמחזיק באישור למכור פרחים, נרות או כל דבר כזה.
<יהושוע ישי: אני יושב ראש מועצה דתית ירושלים שמחזיקה גם את חברת קדישא.
<יהושוע ישי: בעבר הייתי גם מנכ"ל חברה קדישא תל-אביב.
<יהושוע ישי: חברות הקדישא פועלות בשני מישורים.
<יהושוע ישי: מישור אחד זה ביצוע לוויות.
<יהושוע ישי: זה מעמד מצומצם של שעה שבו המשפחה מבצעת את הטקס.
<יהושוע ישי: אבל, בית העלמין הוא שטח ציבורי פתוח.
<יהושוע ישי: כל אחד יכול להיכנס לבית העלמין ולעשות מה שהוא רוצה, מהבחינה הזאת שהוא רוצה לקיים אזכרה או לוויה לקרוביו.
<יהושוע ישי: מבחינת החברה, אני לא יכול למנוע מאדם להיכנס לבית העלמין.
<יהושוע ישי: נתאר מצב שנכנס אדם לבית העלמין ומוכר את החוטים האדומים.
<יהושוע ישי: אני יכול להגיד לו שאסור לו לעשות את זה ושייצא החוצה אבל אז מה?
דוד צור: אתה מדבר על עניין הסנקציה.
דוד צור: הצעת החוק לא בהכרח מדברת על סנקציה.
דוד צור: היא אומרת לך כמנהל המקום: אדוני, בשטח שהמדינה הפקידה בידך לניהול, אנחנו מצפים ממך שתעשה פעולות מינימליות.
דוד צור: למשל, שילוט שבו האנשים שבאים לקבל שירותי קבורה ידעו שמדובר בסוג של חאפרים.
דוד צור: לצערנו גונבים גם מהרכבים ושמתם שלט גדול שאומר: אין אנו אחראים על גניבות במתחם של החנייה.
פנינה תמנו: יש פארקים ברשויות העירוניות ולא כל אחד יכול לשים דוכן ולמכור.
דוד צור: כן, אבל שם זה רישוי עסקים, זה קצת אחרת.
פנינה תמנו: עדיין שם מצליחים לאכוף את זה ולא כל אחד עושה מה שהוא רוצה.
דוד צור: להם יש סמכויות אכיפה.
דוד צור: ברור שהשאירו בכוונה את הנושא עמום.
דוד צור: אנחנו לא מדברים על אכיפה אלא על הסדרה של הנושא הזה.
דוד צור: אני לא מבין את הגישה המתגוננת.
<יהושע ישי: אם אין לי כוח אכיפה, אז מה עשיתי?
פנינה תמנו: יש משטרה.
עפר שלח: אתה לא צריך להפוך את חברה קדישא למשטרה כדי שזה יקרה.
עפר שלח: תזכור על מה אנחנו מדברים.
עפר שלח: אנחנו מדברים על מקום נתון, בדרך-כלל זאת הכניסה לבתי הקברות, ששם גם מתכנסות המשפחות לקראת הטקס.
עפר שלח: אם מישהו מחברה קדישא יראה מישהו שעוסק בפעילות הזאת, הוא ייגש עליו.
עפר שלח: יהיה גם שלט שמיידע את המשפחות.
עפר שלח: הוא ייגש אליו ויגיד לו שלא עושים את זה פה.
עפר שלח: אני לא נותן לו סמכויות מעצר ואני לא נותן לו סמכות לדפוק לו מכות, אם כי הייתי שמח אם היה עושה את זה.
אברהם מיכאלי: למה לא לשים שלט בשם חברה קדישא שזה אסור?
אברהם מיכאלי: אבל זה לא בחוק.
<רוני טיסר: יש חובה לקבוע את האיסור בחקיקה ראשית.
<רוני טיסר: אם לא נקבע את האיסור בחקיקה ראשית, לחברה קדישא לא תהיה את הסמכות לדרוש מאנשים שעושים זאת לצאת משטח בית העלמין או לשים שלטי שאוסר.
עפר שלח: אני לא מבין למה אתה מתנגד?
אברהם מיכאלי: אין התנגדות, רק נסדיר מה רוצים.
<יהושוע ישי: זה בדיוק להיפך.
<יהושוע ישי: אני התמודדתי איתם ועם אנשי ביטחון הוצאתי אותם מבית העלמין אבל אז נוצרה בעיה של מקור הסמכות.
אברהם מיכאלי: שיעצרו אותך ולא אותו?
<יהושע ישי: בדיוק.
<יהושע ישי: אני לא מדבר רק על אלה שעומדים עם חוטים אדומים אלא גם על אלה שעומדים שם ומתחזים לרבנים, עושים לך אשכבות וגובים ממך כסף.
פנינה תמנו: הוא נותן לך פתרון למקור הסמכות.
<חנניה שחור: אני רוצה להסביר איך זה עובד בשטח.
<יהושוע ישי: אני רוצה להציע למציע החוק.
<יהושוע ישי: לדעתי החוק הזה צריך להיות לא במסגרת חוק שירותי הדת אלא במסגרת כל האיסורים בחוק רישוי עסקים.