GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: " אני מתרגם את מה שהוא אמר.
ישראל אייכלר: בג"ץ יגיד לו: "אדוני, אם אתה לא חותם אז אני חותם".
ישראל אייכלר: זה יהיה גיור בהכשר הבג"ץ.
ישראל אייכלר: לכן אני אומר, ברגע שקבעתם שגם רבני ערים יוכלו לגייר, בלי סמכות של הרב הראשי, יש פה פיקציה, שאולי יש רבנים שיסכימו בלי קבלת עול תורה ומצוות לגייר אנשים שאינם רוצים להיות יהודים, שרוצים להיות ישראלים.
ישראל אייכלר: הציע פעם חבר הכנסת יוסי ביילין – אני רוצה שתשקלו את זה – לעשות תעודת ישראלי במקום תעודת יהודי.
ישראל אייכלר: מי אומר שישראלי צריך להיות יהודי?
ישראל אייכלר: יכול להיות חייל דרוזי מצוין, יכול להיות חייל צ'רקסי, יכול להיות נוצרי ויכול להיות יהודי.
ישראל אייכלר: מה פתאום שהמדינה תיתן תעודת יהודי?
ישראל אייכלר: אם רוצים שמדינת ישראל תהיה מדינה יהודית – וזה חשוב מאוד לרוב הציבור הישראלי שאיננו חרדי ואיננו אנטי-דתי אלא מסורתי, דתי וחילוני – צריך לשמור מכל משמר שזה יהיה לפי ההלכה ולפי הנוהל, שיהיה ברור לכולם שהאדם שהתגייר הוא באמת יהודי.
מירי רגב: יעקב אשר, בבקשה, בקצרה.
יעקב אשר: תודה, גברתי היושבת-ראש.
יעקב אשר: באמת צריך להודות לך על הדיון הזה, כי באמת נאמרים פה הדברים האמיתיים.
יעקב אשר: זה דיון פוליטי.
יעקב אשר: כל הסיבה שהצעת ה"מחליטים" הזאת נמצאת היום איפה שהיא נמצאת היא פוליטיקה לשמה, חלק מעסקה פוליטית שכולנו יודעים עליה, כל עיתונאי מתחיל יודע את זה.
יעקב אשר: עם כל הכבוד לאלוף שטרן ולמעשיו החשובים – אמרתי לו את זה כבר בישיבה הקודמת, לכן אני יכול להגיד את זה גם עכשיו כי אמרתי לו את זה גם בפניו – כנראה היה לו פעם חלום להיות רב אלוף, להיות רמטכ"ל, והוא לא הצליח, אז הוא החליט שאחרי שהוא נהיה אלוף בכנסת הוא הולך להיות רב.
מירי רגב: אבל הוא לא הנושא.
מירי רגב: אנחנו בחודש הסליחות.
מירי רגב: בוא תתייחס להצעת ה"מחליטים".
יעקב אשר: הוא חושב שבכנסת הוא הופך להיות רב, ואז ביחד הוא יוכל להיות רב אלוף.
יעקב אשר: אבל הוא לא רב, עם כל הכבוד.
דוד צור: הוא רב זכויות.
יעקב אשר: רב זכויות, כן, מצוין, אבל שלא יקלקל אותן.
יעקב אשר: יש דבר אחד שבכלל לא קשור לנושא של דת או לא דת.
יעקב אשר: בכל מדינה, וגם במדינת ישראל, יש גוף שמטפל באותו נושא.
יעקב אשר: כפי שיש את בינת שוורץ שאחראית על התכנון במדינת ישראל וכפי שיש משטרה, ולכן הצגתי לך את הדוגמה, וכפי שיש צבא, לא יכול להיות שבאים בנושאים מסוימים, בגלל שרוצים לשנות משהו, ואומרים: "נשנה את זה על-ידי כך שניצור מסלול עוקף".
יעקב אשר: אי אפשר לתת לזה יד.
יעקב אשר: אתם רוצים, תפטרו את הרבנים הראשיים, תסגרו את הרבנות הראשית, תעשו הכול.
יעקב אשר: הכבישים העוקפים האלה הם דבר, גברתי היושבת-ראש, שאסור לך לתת לו יד, וכל הכבוד על עמידתך בעניין הזה, וצריך להשקיע בזה את כל הכוח.
יעקב אשר: דבר שני, הסיבה שהבית היהודי עשה את זה הוא הטראומה שיש להם עדיין מהבחירות לרבנים הראשיים.
יעקב אשר: יושבת פה אורית סטרוק, שאם הנושא שנידון כאן עכשיו היה איזה מאחז או התנחלות קטנה היא היתה הופכת שולחנות, ופה פתאום גם אורית סטרוק מדברת על הסכמות והסכמים פוליטיים וכולי, ואני תמה.
יעקב אשר: דבר אחרון, ובזה אני מסיים, הרב יוסף והרב לאו, הרבנים הראשיים, הם רבנים קשים?
יעקב אשר: הם לא מסבירי פנים?
יעקב אשר: הם האנשים שיגרמו לכך שאלפים יברחו מן הארץ ולא ירצו להיות פה?
יעקב אשר: באמת, על מי אתם מדברים?
יעקב אשר: אם אתם באמת רוצים לבדוק את הבעיות שיש ורוצים לפתור אותן תעשו את זה באמצעותם, איתם ביחד, לראות מה כן ומה לא.
יעקב אשר: תזכרו רק דבר אחד, שלהם יש ספר שהוא הוראות היצרן, שממנו קמו בכלל המושגים הללו רב ורבנות, שזה ההלכה.
יעקב אשר: צריך לדעת לעשות את הדברים נכון.
יעקב אשר: אפשר לסמוך עליהם.
יעקב אשר: הם אנשים מסבירי פנים, נחמדים הרבה יותר מהרבה פוליטיקאים שמסתובבים כאן בבניין הזה, כולל מהבית היהודי.
יעקב אשר: אני חושב, גברתי, מאחר ואנחנו באמת נמצאים בסד זמן, שצריך להרים את ההחלטה ואת הסיכום של הישיבה כלפי מעלה.
יעקב אשר: את צריכה להיפגש עם ראש הממשלה ולהגיד לו שיש לו רוח גבית בעניין הזה.
יעקב אשר: הוא יקבל רוח גבית מכולם בעניין הזה, ושיעצור את הסחף הזה.
מירי רגב: יעקבי, אתה רוצה להוסיף משפט?
מירי רגב: חבל שסגן השר בן-דהן איננו כאן, אבל זה משודר ומן הסתם הוא יקבל את הסיכום.
מירי רגב: קודם כול, נושא הגיור חשוב משום שבעניין "מיהו יהודי" אסור לנו לשחק.
מירי רגב: כולנו רוצים לשמור על העם היהודי, שכמובן יותר ויותר יגיעו לכאן לארץ ישראל.
מירי רגב: כל מי שרוצה להיות יהודי נקבל אותו בברכה, רק נעשה את זה על-פי הכללים ההלכתיים, כפי שהיה נהוג עד היום וכך אנחנו צריכים להמשיך לפעול.
מירי רגב: נכון שבאותם מקומות שאנחנו רואים שיש בעיות עם עניין "מיהו יהודי", לאותם אנשים שלא מגיירים אותם אפשר למצוא פתרונות.
מירי רגב: אפשר לבוא לרבנים הראשיים, אפשר לבוא איתם בדברים ואפשר למצוא איתם פתרונות.
מירי רגב: עובדה שהצבא מגייר אנשים ועושה דברים נפלאים עם חיילים נהדרים, חיילים בודדים שמגיעים לצבא, מתגייסים לצבא ומתגיירים על-פי ההלכה, והכול נעשה בתיאום עם הראשון לציון ולא הקימו שום ועדת היגוי כזאת או אחרת כדי להפוך אותם ליהודים.
דוד צור: כדאי גם לתת קרדיט לחבר הכנסת אלעזר שטרן על הפרויקט הזה.
דוד צור: הוא הפך להיות עוכר היהדות פה.
מירי רגב: אמרתי שאם הוא יביא לכאן את הדרך שלו כפי שהוא פעל בצבא אני הראשונה שאלך עם שטרן ואוביל את זה.
מירי רגב: ממתי הממשלה מובילה הצעת חוק פרטית?
מירי רגב: שאף אחד לא יבלבל לי את המוח.
מירי רגב: הצעת חוק פרטית לא מובילה ממשלה.
מירי רגב: לבית היהודי יש זכות וטו בענייני דת ומדינה והם היו יכולים לעצור את ההצעה הזאת אם היו רוצים, גם במהלך הצעת החוק וגם אחר-כך במהלך הדיונים על הצעת ה"מחליטים".
מירי רגב: הצעת ה"מחליטים", בואו נודה על האמת, לא מתואמת עם הרבנים הראשיים.
מירי רגב: מה שהיא עושה, היא אומרת: "בסוף המהלך הרב הראשי יחתום על זה".
מירי רגב: אני יודעת, ובאתי מארגון, וגם אתה, חבר הכנסת צור, שבו מי שיש לו סמכות יש לו גם אחריות.
מירי רגב: אם אני צריכה בסוף לאשר משהו אני צריכה להיות מעורבת בתהליך, אחרת אני לא רוצה להיות אחראית ולאשר אותו.
מירי רגב: ברגע שהרבנות הראשית היא לא חלק מהתהליך של ועדת ההיגוי – הרי לראשון לציון אין בעיה עם ועדת ההיגוי.
מירי רגב: מה הבעיה שלו?
מירי רגב: שוועדת ההיגוי הפכה להיות גוף שמחליף אותו.
מירי רגב: לא אותו אלא את הרבנות הראשית.
מירי רגב: אם ועדת ההיגוי תעבוד בתיאום עם הרבנות הראשית, על-פי כללי הרבנות הראשית, יבחרו את הדיינים בתיאום איתם, ינחו את האנשים בתיאום איתם, אני אומרת לכם חד וחלק, הראשון לציון לא יתנגד לכך.
מירי רגב: אין לו שום בעיה שמערך הגיור יהיה למטה ויפעלו יותר רבנים למטה, אין לו שום בעיה שיותר אנשים שרוצים שזה יהיה להם נגיש יותר יטפלו בזה.
מירי רגב: יש לו בעיה עם כך שאת הכללים ההלכתיים תקבע הוועדה ולא הוא.
מירי רגב: מרגע שהוא לא קובע את זה ומרגע שהוא לא מעורב בזה, בסופו של תהליך הוא לא יוכל לחתום על זה.
מירי רגב: ותיכף נגיע לבעיה המשפטית.
מירי רגב: לכן אני חושבת שלא הגון, לא נכון, לא הגיוני על-פי כל כללי הסמכות והאחריות להניח הצעת "מחליטים" ששמה את הרבנות הראשית מחוץ לתמונה.
מירי רגב: אם רוצים הצעת "מחליטים" שמטרתה להיטיב עם האזרחים, אני אומרת לכם שהרב הראשי לא מתנגד לזה.
מירי רגב: אבל אם רוצים להביא לפה הצעת "מחליטים" שרוצה לפגוע ברבנות הראשית – הצלחתם בזה.
מירי רגב: אם רוצים להביא באמת הצעת "מחליטים" שנועדה לתאם ולטפל בגיור אז אנא שבו עם הרבנים הראשיים, שהם יהיו חלק מן התהליך הזה, שוועדת ההיגוי תעבוד איתם בכפיפות, שתעבוד איתם בסמיכות, שוועדת ההיגוי תקבל מהם את ההנחיות וגם תבוא עם הצעות לשינוי.
מירי רגב: השכל לא נמצא רק אצל אדם אחד.
מירי רגב: אני בטוחה שיקבלו את זה.
מירי רגב: אבל מרגע שהצעת ה"מחליטים" לא "סופרת" את הראשון לציון ובסוף קובעת שהוא יחתום על זה, ובית-המשפט בסוף יקבל החלטה על "מיהו יהודי" – פגענו בגיור, פגענו ברבנות הראשית ובסוף גרמנו לכך שיהיו כאן אנשים שבעוד 5-6 שנים לא יוכלו להתחתן עם אנשים אחרים, כי יגידו: אני לא מתחתן עם אדם שזה הרב שגייר אותו או ההוא הרב שגייר אותו.
מירי רגב: הבעיה המשפטית היא זאת, שבסופו של המהלך הזה, בגלל שהצעת ה"מחליטים" לא ברורה: מי קובע מיהם הרבנים, מי מנחה את הרבנים, עד כמה הרבנים הראשיים נמצאים בתוך התמונה – אם הצעת ה"מחליטים" היתה קובעת את זה לא היתה בעיה.
מירי רגב: משום שהצעת ה"מחליטים" הולכת בין הטיפות ולא קובעת את זה אנחנו נגיע בסוף לכך שבית-המשפט יצטרך לקבל החלטה מי גייר כהלכה ומי לא, האם לקבל את החלטת הראשון לציון או לא.
מירי רגב: מחר יבוא בית-המשפט ויגיד: "אני לא מקבל את החלטת הראשון לציון".
מירי רגב: זה מהלך שאסור שיקרה לנו.
מירי רגב: אני אומרת לכם, אסור שיקרה לנו.
מירי רגב: לכן אני חושבת שמערך הייעוץ המשפטי לא יכול לתת גב לדבר כזה.
מירי רגב: אני רוצה פה להגיד, אני מתנצלת בפני המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד ארז קמיניץ, וגם אכתוב את זה, אם הוא נפגע מכך שכתבתי מכתב על ההתנהלות שלו, שהיתה התנהלות לא שקופה, כי אני הבנתי מראש מערך הגיור – והבנתי נכון, אני מבינה נכון כשמסבירים לי לאט – שזה לא תוּאם אתו.
מירי רגב: אז קודם כול, אכן המשנה ליועץ המשפטי לממשלה תיאם את הצעת ה"מחליטים" עם היועץ המשפטי של משרד הדתות.
מירי רגב: אבל מה, היועץ המשפטי של משרד הדתות לא תיאם את זה עם היועץ המשפטי של מערך הגיור ועם הרבנות הראשית.
<ישראל פת: היועץ המשפטי של מערך הגיור הוא עובד לשכתי.
ישראל אייכלר: מותר לך להתייעץ עם העובדים שלך, אדוני.
מירי רגב: הוא עובד לשכתך.
מירי רגב: אדוני היועץ המשפטי, הרי אתה טוב במילים ואתה טוב בחוקים.
מירי רגב: אתה יודע טוב מאוד שאם הפצ"ר היה מקבל החלטה בנושא מסוים שקשור לחטיבה כזאת או אחרת בלי לתאם את זה עם הגורם הרלוונטי, אתה יודע טוב מאוד שזה לא מקובל ולא עובד כך.
מירי רגב: תמיד מגיעים בתיאום.
דוד צור: הוא לא חייב לקבל את עמדתו.
<ישראל פת: אני עצמי השתתפתי בדיון אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ונתתי את הסכמתי.
ישראל אייכלר: אבל לא התייעצת עם העובד שלך.
מירי רגב: היועץ המשפטי של משרד הדתות, אתה יושב כאן ועל-ידך יושב היועץ המשפטי של הרבנות הראשית, היועץ המשפטי של בתי-הדין הרבניים וגם היועץ המשפטי של הגיור.
מירי רגב: שלושה גורמים.
<ישראל פת: כולם כפופים להנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
מירי רגב: כולם כפופים ליועץ המשפטי לממשלה.
מירי רגב: ושלושת הגורמים העיקריים אומרים בפה מלא: "הצעת ה'מחליטים' הזאת פוגעת בגיור".
דוד צור: חייבים לקבל את העמדה שלהם?
מירי רגב: אני אומרת לך שאתה היית אמור לגייס את כולם להביא הצעה מתואמת ומסודרת שמקובלת על כולם.
<ישראל פת: לא אני.
<ישראל פת: גברתי, מדובר ביחידות עצמאיות.
<הראל גולדברג: לא היה- - -
<ישראל פת: גברתי, הדברים לא נכונים.
<ישראל פת: יש כאן יועצת משפטית לוועדה.
<ישראל פת: מדובר ביחידות עצמאיות לחלוטין.
<ישראל פת: בשונה מעובד לשכתי הרי שהיועץ המשפטי של הרבנות הראשית איננו כפוף אלי.
<ישראל פת: ולמען הסר ספק – ואין ספק – העברתי את ההצעה גם אליו, וגם הדגשתי בפני המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, והדברים נכנסו בפועל אל תוך הצעת ה"מחליטים", בדברי ההסבר, בחוות הדעת המשפטית, שהיועץ המשפטי של הרבנות הראשית מתנגד.
מירי רגב: אני אומרת שוב, לא רק היועץ המשפטי של הרבנות הראשית אלא גם היועץ המשפטי של מערך הגיור.
<ישראל פת: עם כל הכבוד, הוא עובד של משרד המשפטים.
מירי רגב: למרות שהוא כפוף אליך.
<ישראל פת: הוא לא כפוף אליי.
מירי רגב: אני אומרת לך, אתה תצטרך לתת אחר-כך תשובות לבג"ץ, אתה והיועץ המשפטי לממשלה.
מירי רגב: אני יודעת שגם מחלקת הבג"צים מתנגדת להצעת ה"מחליטים" כי היא יודעת שיהיה לה קשה מאוד להגן על עמדת הממשלה ועל עמדת המדינה, ושרת המשפטים סתמה לה את הפה בדיוק כפי שעושה בעל עיתון גדול שאצלו חופש הביטוי מסתיים בחופש הביטוי של המו"ל.
מירי רגב: חבל שזה כך.
<ישראל פת: אני לא אחראי על משרד המשפטים.
<ישראל פת: מי שמנחה אותנו כיועצים משפטיים וכיחידות סמך הוא היועץ המשפטי לממשלה.
מירי רגב: אתם צריכים לתת גיבוי להחלטות הממשלה ולהחלטות הכנסת כאשר ההחלטות הללו יעמדו בפני בג"ץ, ושלא יהיה מצב שבג"ץ ידחה את ההחלטות ויחזיר אותנו לכאן, כפי שהוא עושה בדברים אחרים.
מירי רגב: ההתנהלות של משרד הדתות, של היועץ המשפטי שלו בעניין הזה, בעיניי היתה קלוקלת.
<הראל גולדברג: אני חושב שזה לא קשור להתנהלות של היועץ המשפטי של משרד הדתות.
<הראל גולדברג: היועץ המשפטי לממשלה סמך את ידיו על ההחלטה הזאת.
מירי רגב: בסדר, אמרת את עמדתך.
מירי רגב: אמרת אותה ליד היועץ המשפטי של משרד הדתות.
<ישראל פת: הוא לא כפוף אליי, למען הסר ספק.
מירי רגב: בסדר, אז אמרת את עמדתך ואני אמרתי את עמדתי.
מירי רגב: אני קוראת לשר לשירותי דת, השר בנט, להתערב באופן אישי.
מירי רגב: הוא יודע לעשות את זה כאשר הוא רוצה, אחרי ההצלחה הגדולה שלו בעניין המנהרות.
מירי רגב: אני קוראת לבנט להתערב באופן אישי בעניין הזה, לבוא אל הרבנים הראשיים ולמצוא הצעת "מחליטים" שמקובלת על כולם.
מירי רגב: סגן השר ניסה ולא הצליח.
מירי רגב: עם כל הכבוד שיש לי לרב אלי בן-דהן, ויש לי אליו כבוד, שהשר בנט יבוא אישית ויעשה את זה.
יעקב אשר: היושבת-ראש מייצגת את הבית היהודי טוב יותר ממה שהם מייצגים.
מירי רגב: יש לו וטו בעניין דת ומדינה.
מירי רגב: בנוסף, אני מודה לראש הממשלה על כך שהוא לא העלה לשולחן הממשלה את הצעת ה"מחליטים" בחודש האחרון.
מירי רגב: אני מבקשת מראש הממשלה לא להביא את הצעת ה"מחליטים" הזאת עד אשר היא תתואם עם הרבנים הראשיים.
דוד אזולאי: או לחילופין להיענות לפנייתם של הרבנים הראשיים שמבקשים לערוך דיון בנושא הזה.
מירי רגב: עד שהיא תתואם עם הרבנים הראשיים.
מירי רגב: נביא הצעה הגונה ואמיתית, שמצד אחד גם תביא לכך שאנחנו נגמיש, כפי שרוצה חבר הכנסת שטרן, את השירותים הדתיים, אבל מצד שני לא נבטל את מעמד הרבנים הראשיים.
מירי רגב: אנחנו לא רוצים להיות שותפים לזה.
מירי רגב: אף אחד מאתנו לא רוצה להיות שותף לזה.
מירי רגב: אנחנו רוצים שהרבנות הראשית תהיה חלק מההחלטות הללו ולא נשנה את הסטטוס הקיים במשך מאות שנים בעניין הראשון לציון.
מירי רגב: בזאת אנחנו נביא למצב שעם ישראל ימשיך לגייר יהודים על-פי ההלכה, נמשיך לחזק את עם ישראל ולחזק את ארץ ישראל.
מירי רגב: שיהיה לנו חודש טוב וחג שמח.
מירי רגב: אני מודה לשר גדעון סער שהגיע היום לישיבת ועדת הפנים הדחופה שכינסנו לפני החגים ובמהלך הפגרה וזאת כדי לנסות לשמוע את כיווני הממשלה החדשים בהמשך להחלטת בג"ץ שתכף אני אגיד עליה כמה מלים, ועל מנת שהכנסת תוכל תוך תשעים ימים להביא הצעת חוק חדשה שתוכל לתת מענה למדיניות הגירה הולמת כפי שרצוי שתהיה בכל מדינה ושיש לה, וגם למדינת ישראל.
מירי רגב: אני רוצה להודות לכל החברים שבאו מדרום תל אביב, למסלאווי, יושב ראש הוועד, לסוזי שנמצאת כאן וגם היא מובילה קבוצה, לאילה, לעובד ולכל האחרים שהגיעו לכאן היום.
מירי רגב: תודה רבה לכם שהגעתם.
מירי רגב: אני רוצה להודות לחברותיי חברות הכנסת שהגיעו והגיע גם חברי נחמן, לדינה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, לאמנון שמלווה אותנו בדרך כלל בדיונים כאן ולכל צוות המשרד שלך, ולכל הגורמים שהגיעו לכאן.
מירי רגב: לכל מדינה יש את הזכות להגן על גבולותיה.
מירי רגב: גם למדינת ישראל יש זכות כזאת.
מירי רגב: אנחנו מתמודדים שנים רבות עם בעיית הגירה בלתי חוקית שנעצרה בעקבות בניית גדר שעלתה מיליארדי שקלים למשלם המסים ובמקביל לבניית הגדר, מאז השר גדעון סער התמנה לשר הפנים, הוא הוביל הצעת חוק שתיתן מענה מידתי.
מירי רגב: הצעת החוק הגיעה לוועדה וקיימנו עשרות דיונים על הצעת החוק, תיקנו אותה, הכנסנו את ההיבטים שהכנסת חשבה שנכון להכניס אותם כדי להביא את החוק לאיזון כזה או אחר ואכן החוק עבר.
מירי רגב: החוק עבר ובאמצעות החוק הצלחנו להחזיר מרצונם – אני מניחה שהשר יציג את זה – הרבה מאוד מסתננים לארץ מוצאם או למדינה שלישית.
מירי רגב: החוק הזה בעצם היווה תקווה לאלפי תושבי מדינת ישראל שהנה אותם מהגרי עבודה יחזרו לארץ מוצאם.
מירי רגב: שוב, אני מדברת על מהגרי עבודה ולא מדברת על פליטים.
מירי רגב: את הפליטים נקלוט בכל מקום במדינת ישראל, כולל ברחביה, כולל בכפר שמריהו ובמקום מושבם של השופטים.
מירי רגב: אני לא מדברת על הפליטים אלא אני מדברת על מהגרי עבודה, על אותם מסתננים שחוצים את גבול המדינה באופן עברייני ובאים לארץ כדי למצוא עבודה ולהעביר כסף לארץ מוצאם.
מירי רגב: לצערי החלטת בית המשפט העליון היא עצמה הייתה החלטה בלתי מידתית.
מירי רגב: בית המשפט העליון דורש מהכנסת להיות מידתית ולהביא הצעות חוק מידתיות.
מירי רגב: שמעתי את דבריו של נשיא בית המשפט העליון - שהיה בדעת מיעוט - על ההחלטה הזאת.
מירי רגב: זאת החלטה שלא הייתה צריכה לפסול את החוק כולו, אבל כך הם החליטו לעשות, והיא הותירה את ממשלת ישראל ללא כלים להתמודד עם הבעיה.
מירי רגב: ההצעה הזאת העבירה מסר לאלפי אפריקאים לבוא ולחצות את הגדר או לדלג מעל הגדר, לשהות שישים ימים במתקן שהייה ולאחר מכן להשתחרר ויוכלו להסתובב בכל מקום בשטח מדינת ישראל.
מירי רגב: כאן זאת ארץ באמת זבת חלב ודבש וכל מי שרוצה יכול לבוא מאפריקה לשטח מדינת ישראל ולמצוא כאן תעסוקה.
מירי רגב: הגדיל לכתוב השופט פוגלמן - פשוט הייתי בשוק עת קראתי את הדברים ודרך אגב, אברמוביץ' כתב את זה - וכתב:
מירי רגב: איך יהיה למסתנן חלון למלא חייו בתוכן?
מירי רגב: כיצד המסתנן יכיר בן זוג או בת זוג?
מירי רגב: עובד, לך יש בן זוג?
מירי רגב: אם לא, תפנה לשופט פוגלמן והוא יעזור לך למצוא בת זוג.
<עובד חוג'י: גם חוגים.
<עובד חוג'י: חוגים ותחביבים.
מירי רגב: שופט בבית המשפט העליון במדינת ישראל כותב כיצד הוא ימצא בן או בת זוג.
מירי רגב: חשבתי שהוא דואג לחיי אלה שנמצאים בבעיה.
מירי רגב: אז איך הוא יכיר בן או בת זוג?
מירי רגב: כל תושבי דרום תל אביב ואחרים, אם יש לכם בעיה בזיווג, תפנו לשופט שבוודאי הוא דואג היום להכיר בני ובנות זוג.
מירי רגב: זה תפקידם של שופטי בג"ץ.
מירי רגב: כיצד הוא יכיר בן או בת זוג והוא כותב אילו תחביבים הוא יוכל לאמץ לעצמו.
מירי רגב: הוא לא שאל איזה תחביבים יוכל לאמץ לעצמו אזרח המדינה שחי כאן ומשלם מסים, הולך לצבא ועושה מילואים.
מירי רגב: בית המשפט העליון הפך להיות שדכן.
מירי רגב: אם מישהו רוצה שדכנים, הנה, יש לו כבר את השדכן הראשי, השופט פוגלמן.
מירי רגב: קיוויתי ששופטי בית המשפט העליון יתייחסו בצורה יותר רצינית לבעיית המסתננים ולא יעסקו בהיכרויות בין בני זוג או בתחביבים.
מירי רגב: קיוויתי שיבינו שיש במדינת ישראל מצוקה אמיתית חברתית, ביטחונית וכי אנחנו רוצים לשמור על כבוד האדם באשר הוא, גם של אותם מסתננים, אבל אנחנו רוצים להחזיר אותם לארץ מוצאם.
מירי רגב: כפי שהבטחתי לכם, תושבי דרום תל אביב, וגם השר גדעון סער הבטיח בשיחות כאלה ואחרות אתכם, אנחנו נביא חוק חדש.
מירי רגב: מושב הכנסת יתחיל בנובמבר וועדת הפנים תעסוק רק בחוק הזה ותוך תשעים ימים נביא חוק חדש ומידתי.
מירי רגב: נדאג שם גם לשדכנים.
מירי רגב: אני מבקשת שבמתקן חולות יהיו גם שדכנים כדי לתת מענה.
<קריאה: מנובמבר לא יהיו לך תשעים ימים.
מירי רגב: מנובמבר יהיו שלושים ימים ועד שלושים ימים אנחנו נסיים.
מירי רגב: פתרנו והבאנו לחקיקה חוקים הרבה יותר מורכבים ועשינו זאת במשך שלושים ימים.
מירי רגב: עד שיפוגו תשעים הימים, נביא הצעת חוק.
מירי רגב: אומר היועץ המשפטי של הוועדה שזה עד ה-22 בדצמבר.
מירי רגב: חודש וחצי זה הרבה זמן ואנחנו נביא הצעת חוק שתיתן מענה גם לסוגיית השידוכים אבל העיקר הוא שתיתן מענה לכך שאותם מסתננים יחזרו לארץ מוצאם ונמשיך עם אותה מגמה חיובית וטובה, שתכף יציג אותה השר, של החזרה מרצון של אלפי מסתננים שהגיעו לארץ רק כדי לעבוד.
מירי רגב: שוב, אני לא מדברת על פליטים אלא אני מדברת על מהגרי עבודה.
מירי רגב: אני מבקשת מכבוד השר – למרות שקראנו הבוקר ב-Ynet את עיקרי החוק – להתייחס לעיקרי הצעת החוק.
מירי רגב: אם הייתי יודעת שהחוק יתפרסם הבוקר, אולי הייתי מונעת את הישיבה הזאת.
מירי רגב: חבר הכנסת נחמן שי זוכר שכאשר היינו מגיעים לישיבת ועדת החוץ והביטחון, אחרי ששר הביטחון אמר לנו שהדברים הם דברים סודיים שיש לדבר עליהם רק בוועדת החוץ והביטחון, קראנו אותם אצל אמיר אורן ב"הארץ".
מירי רגב: בדרך כלל בוועדת הפנים זה לא קורה ואנחנו תמיד מתואמים.
מירי רגב: בכל מקרה, אני מתארת לעצמי שיש עוד מה להוסיף על הצעת החוק.
מירי רגב: בוודאי גם דינה, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, תפרט כאן את הכיוונים בהם מתכוונים ללכת.
מירי רגב: לאחר מכן נשמע את חברות הכנסת וחבר הכנסת נחמן שי שנרשמו לדבר וכן נציגים נוספים.
מירי רגב: אני כמובן גם ארצה לשמוע את היועץ המשפטי של הוועדה.
גדעון סער: אני אומר שעדיין לא הגענו להצעת חוק אלא אנחנו עדיין בדיונים.
גדעון סער: אתמול התקיים דיון במשרד המשפטים ועדיין יש פערים.
גדעון סער: אני אדווח על מה שאפשר לדווח בשלב הזה, אבל עדיין אין הצעת חוק של הממשלה אלא יש עבודה על הצעת חוק.
גדעון סער: מאוד חשוב לי, גברתי היושבת ראש, לתת את ההקשר של הנושא כי זה אחד הנושאים המרכזיים, אם לא הנושא המרכזי, שטיפלתי בו במסגרת תפקידי כשר הפנים.
גדעון סער: חשוב לי מאוד לומר איך צריך לראות את התמונה בגדול.
גדעון סער: למה הנושא הזה הוא כל כך חשוב.
גדעון סער: יש לי מחלוקת עם אותם אלה שאומרים שמדינת ישראל יכולה לספוג חמישים אלף או שישים אלף מסתננים.
גדעון סער: אני אסביר למה זה לא נכון אבל אני רוצה לומר משהו הרבה יותר מהותי.
גדעון סער: מי שחושב שהתופעה של הסתננות בלתי חוקית לשטח מדינת ישראל היא מאחורינו, הוא טועה.
גדעון סער: עת דנו בחוק אמרתי שזאת לא סכנה שחלפה אלא זאת סכנה שאורבת כי יש נתון אחד יסודי שהוא לא ישתנה בטווח הזמן הנראה לעין.
גדעון סער: ישראל היא מדינה מערבית מבחינת רמת החיים בה, התל"ג והתוצר לנפש גבוהים באופן יחסית בוודאי לאזור שאנחנו נמצאים בו, גם המדינות שסובבות אותנו וגם במעגל יותר רחב יש עוני ויש תנאי חיים אחרים לגמרי.
גדעון סער: אנחנו רואים שההסתננות מיבשת אפריקה למדינות מערביות – רואים מה קורה במדינות אירופאיות שונות כמו בספרד, ביוון ובמדינות אחרות שמתמודדות עם אותה בעיה – היא דבר שעדיין קיים והשאלה לאן זה יתווסת, מן הסתם למקום שיהיה יותר כדאי להסתנן אליו.
גדעון סער: יש בהחלט בעיות נוספות שיכולות להתעורר וצריך לחשוב על כל מיני מדינות מסביבנו שמייצרות היום – אגב, כאן מדובר במהגרי עבודה, אבל יש מסביבנו מדינות שגם מייצרות פליטים – ולראות מה יקרה אם החקיקה אצלנו לא תיתן את המענים.
גדעון סער: החקיקה אחרי פסיקת בג"ץ או אחרי פסילת בג"ץ את אותם סעיפים, לא נותנת את המענים ואנחנו חייבים לשנות את זה בחזרה.
גדעון סער: לכן העניין הזה הוא נושא.
גדעון סער: אם מדינת ישראל רוצה לשמור על האופי שלה כמדינה יהודית ודמוקרטית, לשלוט על הגבולות שלה, לקבוע את הצביון שלה בעתיד, היא חייבת להיות ברורה מאוד בעניין הזה.
גדעון סער: אני הצבתי יעד של הוצאת מסתננים - האחד ממרכזי הערים והשני יציאה מרצון מישראל בהתחשב בכך שיש שתי מדינות שלא ניתן להרחיק באופן כפוי ואחת מהן היא מדינת אויב והדברים ידועים.
גדעון סער: בתקופה הראשונה, בחודשים הראשונים לכהונתי היו לנו קשיים עד לניסוח אליו הגענו – או שהיועץ המשפטי לממשלה הגיע אליו – של נוהל יציאה מרצון.
גדעון סער: מיד עת התגברנו על הקושי הזה, הגיע פסק הדין של בג"ץ ערב חג הסוכות הקודם שפסל את החוק שחוקקה הכנסת הקודמת בנושא הזה.
גדעון סער: בנובמבר הבאתי לכנסת - ואחר כך לוועדה הזאת - את החוק החדש שאושר על ידי מליאת הכנסת באופן סופי ב-10 בדצמבר.
גדעון סער: אחרי ה-10 בדצמבר, במשך קצת יותר משלושה חודשים, שלושה וחצי חודשים, הייתה לנו תנופה אדירה ביציאה מרצון של מסתננים כאשר בשלושה חודשים יצאו 4,000 מסתננים.
גדעון סער: לשם השוואה, בכל שנת 2013 יצאו קצת יותר מאלפיים מסתננים.
גדעון סער: כלומר, בשלושה חודשים יצאו כמעט פי שתיים מאשר יצאו בשנה לפני כן.
גדעון סער: התחילו אותן הפגנות שאנחנו זוכרים בתל אביב ובמקומות אחרים של המסתננים וזאת מסיבה אחת בלבד והיא שהצלחנו להביא לשינוי תודעה אצל המסתננים שהמדינה רצינית, שהממשלה רצינית ושהכנסת רצינית בהתמודדות עם התופעה הזאת וכי יש נחישות להביא ליציאה ממרכזי הערים ולהגדלת היציאה מרצון ממדינת ישראל.
גדעון סער: זה הביא ליציאה גדולה ואני אומר לכם – אפשר לבדוק עובדתית את מה שאני אומר – שהמגמה נבלמה ב-1 באפריל, בדיוק במועד הדיון בבג"ץ ועוד לפני פסק הדין, אז המספרים ירדו.
גדעון סער: היו גם מי שדאגו ללחוש למסתננים שאו-טו-טו בג"ץ פוסק ולכן כדאי להישאר כי אולי הוא יפסוק כמו בפעם הקודמת ואני אומר שאם הקצב היה נמשך - עד לנקודת הזמן בה אנחנו נמצאים היום – כפי שהיה בשלושת החודשים הראשונים, היינו עם מספרים גדולים מאוד בשנת 2014.
גדעון סער: אגב, גם הקצב היום הוא יותר גדול מכפי שהיה ב-2013 אבל הוא לא מספק.
נחמן שי: מה המספרים היום?
<קריאה: 370 בחודש.
גדעון סער: אם אתה לוקח את המספרים בקצב שנתי, אתה עובר בהרבה את הקצב של שנת 2013 גם על פי החודשים האלה אבל זה לא דומה למה שהיה וזה לא דומה למספר אליו אנחנו רואים שאנחנו צריכים להגיע ואני גם אסביר למה חשובים מאוד המספרים של היציאה מרצון.
גדעון סער: היום עיקר היציאה היא יציאה לשתי המדינות השלישיות שמדינת ישראל חתמה אתן על הסכמים והנפח של היציאה לשם גדל.
גדעון סער: אני רוצה קודם כל להסביר.
גדעון סער: ידברו על מספרים.
גדעון סער: המספרים היום לכאורה הם פחות מחמישים אלף של אלה שיש רישום שהסתננו שלא כחוק.
גדעון סער: אני מראש אומר שזה לא כולל ילודה ובעיני זה לא המספר המדויק אבל מי שאומר שהחברה הישראלית יכולה "לספוג" את זה, הוא טועה פעמיים.
גדעון סער: פעם אחת כי הספיגה של עשרות האלפים הללו תביא לגלים נוספים, ופעם שנייה, היא לא יכולה לספוג.
גדעון סער: כל מי שמבין משהו בהגירה יודע שאם מדינת ישראל "תספוג" את עשרות האלפים הללו, זה ייקח מעט מאוד זמן עד שיבקשו איחודי משפחות ויבקשו להביא בני משפחה.
גדעון סער: אנחנו מכירים את התהליכים האלה.
גדעון סער: אני לא רוצה לדבר על מקרים שאני מכיר ועל דברים שקורים.
גדעון סער: בתקופה הזאת, עכשיו ובתקופה הקרובה, יש לנו חלון הזדמנויות לכווץ את התופעה, לצמצם את הממדים שלה, להביא לידי כך שגם אם בסופו של תהליך יהיו כאלה שלא נוציא, אבל המספר יהיה כזה שמדינת ישראל יכולה להתמודד אתו עם כל מכלול הבעיות שאנחנו מכירים אותן בתחומים השונים כתוצאה מהתופעה הזאת.
גדעון סער: פסק הדין של בג"ץ לא מאפשר לנו - אם הכנסת תחליט שהיא מותירה אותו על כנו ואם נקבל אותו כמילה האחרונה, אבל אני מציע חלופה אחרת - ולא מאפשר למדינה להתמודד עם התופעה של הסתננות.
גדעון סער: בעיני פסק הדין שגוי מיסודו ובכל הכבוד הראוי לדעתי הוא מייצר סולם נורמטיבי הפוך שבראשו עומדים מי שהסתננו לארץ בניגוד לחוק ובתחתיתו נמצאים אזרחי המדינה והאינטרסים הלאומיים של מדינת ישראל.
גדעון סער: אני לא מוכן לקבל את זה.
גדעון סער: אני גם רואה את העובדה שפעם שנייה תוך שנה חוקים של כנסות שונות, של ממשלות שונות, של שרי פנים שונים, יש התערבות שהנשיא גרוניס – לא אני אלא נשיא בית המשפט העליון – אומר שההתערבות הזאת היא נשק בלתי קונבנציונאלי והוא עומד על כך שהתיקון שאנחנו הבאנו בפעם הקודמת הפנים את מרבית הערות בית המשפט בפסק הדין הקודם ולכן צריכה להיות זהירות כפולה ומכופלת של בית המשפט בהתערבות השנייה, שגישת דעת הרוב לא מותירה מרחב תמרון למחוקק וכי אסור להפוך את בית המשפט למחוקק ואני חותם על כל מילה ומסכים עם הנשיא גרוניס.
גדעון סער: התוצאה של פסק הדין, אמרתי קודם, היא פסק דין עם סולם נורמטיבי הפוך ואני לא מקבל אותו כסוף פסוק.
גדעון סער: לפי דעתי לממשלה ולכנסת אסור לקבל אותו כי יש שני דברים שאי אפשר בלעדיהם ואלה בראייה שלי קווים אדומים שחייבים לעמוד עליהם בכל חקיקה.
גדעון סער: האחד, חייב להיות מאסר למי שנכנס.
גדעון סער: השופט עמית קורא לזה מגדל שמירה נורמטיבי.
גדעון סער: אומרים שיש גדר, למה אתה צריך לאסור מי שנכנס?
גדעון סער: גדר יש גם בין ישראל לשטחי יהודה ושומרון אבל יש הרבה מאוד שוהים בלתי חוקיים.
גדעון סער: ראינו עכשיו איך יכולים לעבור מתחת לגדר.
גדעון סער: גדר היא כמעט חסרת משמעות.
גדעון סער: השאלה היותר משמעותית היא מה קורה למי שעובר את הגדר.
גדעון סער: תבדוק את הגרפים ותראה שעונש המאסר בקצה.
גדעון סער: המסתנן שהיום יודע שהוא לא מגיע לתל אביב, הוא לא מגיע לאילת, הוא לא מגיע לעבוד ולהרוויח כסף אלא הוא מגיע לבית האסורים, הוא לא מגיע אלא מחפש יעד אחר.
גדעון סער: לכן יש מדינות מערביות רבות אחרות שנקטו בעונש של משמורת.