GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מעיין נשר: לא הלכנו פה על תיקון – למרות שמציגים פה דעות מאוד מסוימות – שהולך עכשיו הולך לפגוע בעצים, שישכחו מהם ושלא יגנו עליהם.
<מעיין נשר: זה באמת נלקח בחשבון בשלב התכנון, בשלב ההיתר.
דוד צור: בלשון המשפטית: הוא מידתי.
<מעיין נשר: בהחלט.
<מעיין נשר: זה הכול.
דוד צור: רשות הדיבור לחברת הכנסת תמר זנדברג ולאחר מכן חבר הכנסת דב חנין.
תמר זנדברג: קודם כול אני רוצה, בהמשך לחלק מן הדברים שאמרה עו"ד אריאב וגם לדברים שנאמרו כאן על-ידי התאחדות הקבלנים, לחזור ולומר שלא רק שלעצים יש תועלת עצומה מבחינה סביבתית, בריאותית והיום אנחנו יודעים שגם אורבנית – אנחנו מדברים בעיקר על עצים שהם במרקם הבנוי.
תמר זנדברג: ישראל ידועה בטבע העירוני המפותח שלה, כלומר כאן אנחנו לא מגנים על יערות הגשם, למרות שגם זה חשוב, אלא על עצים שנמצאים במרחב הבנוי והם החמצן והנוי והפנאי של כולנו.
תמר זנדברג: אפרופו עלות, אני רוצה להוסיף נתון.
תמר זנדברג: אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה לכתבה שהתפרסמה השבוע בעיתון "הארץ", שמצטטת את אותו מחקר שציינת, לפיו לא רק שהעצים מפחיתים זיהום אוויר בשיעור של 17.4 מיליון טון, אלא יש לזה גם חיסכון בעלות שנאמדת ב-6.8 מיליארד דולר בשנה בארצות-הברית.
תמר זנדברג: כלומר, יש גם תועלת כלכלית מהחיסכון בתחום בריאות הציבור, בסביבה, בנוי, בנוף וכולי.
תמר זנדברג: אני גם מצטרפת לדברים שנאמרו, שהגנה על העצים לא נוגדת פיתוח.
תמר זנדברג: ההיפך הוא הנכון.
תמר זנדברג: במסגרת פיתוח בר-קיימא אנחנו בהחלט מבקשים לא רק לשמור על האיזון – ולא נכון שכביכול הטבע הוא חסם בפני הפיתוח – אלא לשלב את העצים ואת ההגנה, במיוחד על הטבע העירוני וגם על השטחים הפתוחים יותר, כמו חורשות וכולי, בתוך הפיתוח על מנת שאותם מגורים, שאנחנו כל-כך רוצים להגדיל את היקפם, יהיו מגורים בני-קיימא, שבני אדם יוכלו לנשום בהם, יוכלו לראות בהם עץ ויוכלו ליהנות מאותן תועלות כאשר הם גרים באותן יחידות דיור שאנחנו מוסיפים במסגרת הבנייה.
תמר זנדברג: אני מצטרפת גם לדברים, אני חייבת לומר מניסיוני, גם כאן בוועדה וגם כחברת מועצה לשעבר, לצערי, יסלח לי אדוני פקיד היערות הראשי, ההתרשמות שלי היא שההגנה שלכם, גם במצב הקיים ללא התיקון הזה, לא מספקת.
תמר זנדברג: גם מבחינת מספר הבקשות שנדחות וגם מבחינת השיקולים שנלקחים כאן בחשבון.
תמר זנדברג: שמעתי בדאגה את דבריך, שכביכול ההתפלפלות האם זה עץ בן 12 שנה או 20 שנה והאם קוטרו 15 סנטימטר, 19 סנטימטר או 25 סנטימטר או חצי מטר היא כשלעצמה מהווה שיקול האם לכרות את העץ או לא.
תמר זנדברג: הייתי מצפה להסתכל קודם כול על הערך ועל התועלת, בכפוף לעקרונות שציינו כרגע, ורק אחר-כך להתייחס לשאלות הטכניות של קוטר העץ וכולי.
תמר זנדברג: העובדה שהחוק כיום מאפשר איזה כלל אצבע שנוגע להיקף, לקוטר וכולי היא רק שיקול מנחה ולא צריכה להיות שיקול הסף בנוגע לשיקולי הכריתה.
תמר זנדברג: בוודאי ובוודאי אני מאוד-מאוד מודאגת גם מהפחתת שיקול הדעת, למרות שלא התרשמנו בכלל מדבריך כשהצגת את חוק בתחילה שזה מהווה איזשהו חסם או איזשהו עיכוב, לא בירוקרטי, לא מבחינת הזמנים וגם לא כלכלי.
תמר זנדברג: העובדה שהעלות הכלכלית בסופו של יום מוטלת על מישהו – אתה יודע, גם עלות המיגון מוטלת על מישהו, דבר שכולנו רואים שצריך אותו כרגע, וגם עלות הפיתוח האחר מוטלת על מישהו, וזה בלי שמדובר על אינטרס ציבורי.
תמר זנדברג: כלומר, על מנת למגן את ביתו ומשפחתו של אדם שבונה יחידת דיור אנחנו מטילים עליו את העלות, שזה דבר נכון מאוד כי תפקיד המדינה להגן על אזרחיה גם אם הם היו רוצים אולי להתפרק מהחובה הזו.
תמר זנדברג: במקרה הזה מדובר על אינטרס ציבורי מן המעלה הראשונה.
תמר זנדברג: זה אחרי שאנחנו כבר עדים רק בחודשים האחרונים להקלה שכבר קרתה במסגרת תיקון מספר 101, שזה היה בשלב התכנון.
תמר זנדברג: אני רואה בדאגה רבה גם את האפשרות להפחתת שיקול הדעת וגם את האפשרות לפטור מנטיעה חלופית.
תמר זנדברג: נניח שכבר התרשמנו שאין ברירה וחייבים לכרות את העץ הזה או אין בו תועלת, מדוע לא בכל זאת נחייב נטיעה חלופית לטובת הציבור גם אם יעמדו כאן השיקולים שציינת?
תמר זנדברג: נטיעה חלופית זה רק לתועלת הציבור.
תמר זנדברג: אין סיבה לא לאפשר את זה, ואם כולנו יכולים להרוויח עוד עצים אז מה טוב.
תמר זנדברג: לסיכום, אנחנו כבר הקלנו באפשרויות הכריתה רק לפני כמה חודשים במסגרת תיקון מספר 101 לחוק התכנון והבנייה.
תמר זנדברג: אני מאוד מציעה כרגע לעצור כאן, לראות מה ההשלכות של התיקון שכבר נעשה, של ההקלות שכבר נעשו.
תמר זנדברג: אני מבינה שקבינט הדיור תוקף אותנו מכל מיני מקומות.
תמר זנדברג: כרגע מתנהל הדיון על מע"מ אפס, היום אנחנו מאשרים את חוק הוותמ"ל.
תמר זנדברג: קבינט הדיור באמת מתקיף אותנו בזרועות תמנון מכל מיני כיוונים, במובן המטפורי והפוליטי כמובן, לא במובן הישיר, וגם כך מפר הרבה מאוד איזונים ובלמים.
תמר זנדברג: אני חושבת שעל מנת להציל את האיזונים והבלמים המעטים שעוד נותרו לא כדאי שאנחנו נאשר את זה כרגע אלא נמתין תקופה, שנה, שנתיים, אינני יודעת כמה, נראה מה ההשפעות של ההקלות שכבר אושרו והאם יש בהן השפעות לרעה ואחר-כך נדון בשנית.
דוד צור: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.
דוד צור: אנחנו חייבים להתקרב לסיכום.
דב חנין: אם כך, אני מציע סיכום.
דב חנין: מאחורי הדיון הזה יש ויכוח.
דב חנין: אם אתה לא תקשיב לא יהיה לי את מי לשכנע.
דב חנין: מכובדי היושב-ראש, מאחורי הדיון הזה יש ויכוח על השאלה האם עצים הם הבעיה או הם הפתרון.
דוד צור: אתה מייצג את אבו מאזן עכשיו.
דב חנין: לא רציתי להרגיז את חבר הכנסת פייגלין פשוט, כי גם אותו אני רוצה לשכנע.
דב חנין: .. אני חושב שעצים הם הפתרון.
דב חנין: נקודת המוצא של כל התיקון הזה היא שעצים הם בעיה, הם מפגע, הם משהו שצריך להסיר אותו כדי לאפשר דברים אחרים, כמו בנייה למגורים.
דב חנין: הדבר הזה לא נכון עובדתית.
דב חנין: הוא מנוגד לניסיון, גם אצלנו וגם בעולם.
דב חנין: קראתי השבוע כתבה מעניינת מאוד שהתפרסמה ב"כלכליסט" על מה שקורה בלונדון עכשיו.
דב חנין: יש שם גל חום גדול מאוד.
דב חנין: מסתבר שבלונדון הטמפרטורה הממוצעת גבוהה יותר ב-7 או 8 מעלות מאשר בסביבת לונדון.
דב חנין: העיר הופכת להיות לבועת חום.
דב חנין: התופעה הזו תהיה כמובן יותר ויותר שגורה ככל שמשבר האקלים יעמיק.
דב חנין: עצים הם חלק מהדבר שמקל על מצוקת חום.
דב חנין: עצים הם הדבר שמקל על מצוקה של זיהומי אוויר.
דב חנין: שכונה טובה, אומרים לנו סקרים לא מעטים שנעשו גם בארץ, היא שכונה שיש בה עצים.
דב חנין: ככל שיש יותר עצים בשכונה אנשים ישמחו יותר לגור בה.
דב חנין: שכונה שאין בה עצים אנשים לא נוטים לגור בה.
דב חנין: לכן העצים במרחב העירוני הם לא חלק מן הבעיה, ממה שמקשה על מקומות מגורים, אלא בדיוק להיפך, מה שמאפשר מקומות מגורים.
דב חנין: עכשיו מציעים לנו תיקון.
דב חנין: השאלה אם המצב הקיים מקולקל וצריך לתקן אותו, ואם צריך לתקן אותו אז באיזה כיוון.
דב חנין: אני לא מרוצה מהמצב הקיים.
דב חנין: אני חושב שיש פחות מדי הגנה על עצים.
דב חנין: בישראל יש בכלל פחות מדי הגנה על עצים.
דב חנין: אנחנו רואים את זה מהמספרים ומהנתונים גם אחרי ההסבר המאלף ששמענו מפקיד היערות, אבל עוד פחות הגנה על עצים יש מאז שאישרנו את תיקון מספר 101, שהוא מהפכה דרמטית לרעה בהגנה על עצים בישראל.
דב חנין: הוועדה הזאת, אדוני חבר הכנסת צור, בראשותו של חבר הכנסת פינס-פז בזמנו, היתה אחד הגורמים שהגנו במערכת הציבורית בישראל על עצים.
דב חנין: אני חושב שאסור לנו לעשות מפנה כל-כך דרמטי בהתנהלות שלנו ולהפוך את עצמנו לגוף שאחראי על הרס עצים ועל עקירה שלהם.
דב חנין: אני מציע, לכן, לא לשנות את הגדרת- - -
תמר זנדברג: יש היום הצבעה על הצעת החוק?
דוד צור: אנחנו עורכים דיון.
דוד צור: תיכף אסכם את הדיון הזה.
דוד צור: אני רוצה לקרוא את הצעת החוק ואת ההצבעה נעשה בדיון הבא.
דב חנין: אם כך, אסכם.
דב חנין: כאשר הנושאים יעלו להצבעה גם אציע קונקרטית את ההסתייגויות ואת השינויים שאני מציע להכניס.
דב חנין: כרגע אסתפק בכך שאומר שגם הצמצום של ממדי העץ הבוגר, גם הצמצום של חובות ההתנהלות של פקיד היערות, כל הדברים האלה הם שינויים שנמצאים ממש בכיוון ההפוך לכיוון הדרוש.
דוד צור: היועץ המשפטי של הוועדה רצה לומר משהו.
<תומר רוזנר: לא אתייחס להצעה לגופה כי אני מבין שהזמן קצר.
<תומר רוזנר: אתייחס רק להערה אחת שנאמרה כאן על-ידי נציגת משרד האוצר, ממנה השתמע שמשרד האוצר מאוד מרוצה מהמצב הקיים, שבו פקידי היערות הם גם עובדי הקרן הקיימת לישראל.
<תומר רוזנר: כידוע, הקרן הקיימת לישראל איננה גוף ציבורי שחלים עליו דיני המשמעת וחלות עליו הוראות אחרות שחלות על עובדי ציבור.
<תומר רוזנר: הן אנחנו והן משרד המשפטים רואים בעיה לא פשוטה בעובדה שניתנות סמכויות סטטוטוריות לעובדי הקרן הקיימת לישראל בכלל, ובנושא של מינוי פקיד היערות בפרט.
<תומר רוזנר: הנושא הזה חייב לבוא על תיקונו.
דוד צור: לא אוכל להמשיך את הדיון כי אנחנו חורגים גם כך מהזמן וצפוי לנו עכשיו דיון נוסף ואנחנו כבר על זמן המליאה.
דוד צור: לכן אני מבקש מרוני טיסר לקרוא בבקשה את נוסח הצעת החוק כפי שהוועדה מציעה.
דוד צור: יתכבדו חברי הכנסת להגיש את ההסתייגויות שלהם במהלך היום.
דוד צור: יכול להיות שנקיים דיון נוסף היום או מחר.
דב חנין: מה בוער?
דב חנין: רוצים להרוס את העצים בזמן המלחמה?
<תומר רוזנר: אני מציע שנעשה את ההקראה בתחילת הדיון הבא.
<מתי הרכבי: כבוד היושב-ראש, אולי בכל זאת תרשה לי לומר משפט כי אני מניחה שלא אגיע לדיון הבא.
דוד צור: אתן לך בעוד רגע.
דוד צור: אנחנו נקבע דיון נוסף ואז נקרא את הצעת החוק.
דוד צור: אני אומר כאן איזו אמירה כי יש פה איזו התרחשות מסביבי.
דוד צור: הכנסת מקיימת דיון על הצעות חוק רבות שמגיעות אלינו ביוזמת הממשלה וביוזמות פרטיות כמובן, ואנחנו מקיימים דיון, אנחנו רוצים לשמוע את כולם.
דוד צור: אנחנו לא באים ומצביעים כמו איזו חבורה של רובוטים.
דוד צור: אני אומר את זה באמירה כללית, לאו דווקא לכם.
דוד צור: לכן חשוב למצות את הדיון.
דוד צור: יש לחץ זמן שכולנו מכירים ופועלים על-פיו כי אנחנו יוצאים לפגרה.
דב חנין: אפשר להשאיר גם עצים לזמן שאחרי המלחמה.
דוד צור: אפשר לקיים דיון כדי לשמוע את כולם, ואנחנו נקיים גם הצבעות, אבל אני חייב לתת זמן גם לחברי הכנסת ולגורמים האחרים להשמיע את עמדתם ודעתם ולהגיש לנו הסתייגויות.
דוד צור: בפעם הבאה שנתכנס כאן נקרא את הצעת החוק.
דוד צור: אני רוצה שההסתייגויות יגיעו בכתב.
<תומר רוזנר: עד איזו שעה?
דוד צור: תמר זנדברג, עד מתי אתם צריכים?
תמר זנדברג: עוד לא קראנו את הצעת החוק, עוד לא קראנו את הסעיפים.
דוד צור: אבל הצעת החוק פורסמה והיא נמצאת בפניכם.
דוד צור: תגישו את ההסתייגויות עד שעה 5 אחר-הצהרים.
דוד צור: ממילא יש לנו היום מליאה ארוכה אז נבקש אישור, אם צריך, לקיים דיון הערב או מחר בבוקר.
תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, יש יום מליאה ארוך בגלל שאנחנו הולכים לנמק הסתייגויות.
דב חנין: על דברים שקרו בוועדה הזו.
תמר זנדברג: אתמול נשארנו שעות ארוכות לדיון במליאה על רשות השידור למרות שהיו שינויים בנוסחים שעדיין לא ראינו אותם.
תמר זנדברג: יש לנו היום במליאה דיון על חוק הוותמ"ל, שדנו בו כאן ארוכות.
דוד צור: אבל הגשתם כבר את כל ההסתייגויות.
תמר זנדברג: הגשנו, אבל אנחנו צריכים לנמק אותן במליאה ולהצביע עליהן.
תמר זנדברג: המליאה מתחילה עכשיו.
דוד צור: סיעה גדולה של 6 אנשים נמרצים וחרוצים תגיש את ההסתייגויות.
תמר זנדברג: לא, אני הנציגה בכל הקשור לוועדה הזאת.
תמר זנדברג: עשינו עבודה קשה להגיש הסתייגויות על חוק הוותמ"ל.
תמר זנדברג: היום אנחנו צריכים לנמק אותן והדיון במליאה כבר התחיל.
דוד צור: אין בעיה, קיבלתי את עמדתך.
דוד צור: תגיעו לדיון הבא ותציגו את ההסתייגויות גם לא בכתב.
דוד צור: אז תגיעו לדיון שייקבע, תגישו את ההסתייגויות ונדון בהן.
דב חנין: אבל לא בזמן המליאה.
דב חנין: אני החבר היחיד מסיעתי.
דב חנין: גם אני רוצה להיות גם במליאה וגם פה.
תמר זנדברג: אי אפשר כך.
תמר זנדברג: מה בוער?
דוד צור: לא אמרתי שבוער.
דב חנין: יש כמה מנהרות וכמה עצים.
<מתי הרכבי: מהדיון אפשר להבין שהחיפזון מן השטן וצריך להיזהר.
<מתי הרכבי: אני רוצה לומר כיושבת-ראש ועדה מקומית, נכון שיש משקיפים של משרד החקלאות, אבל בדרך כלל הם לא מגיעים, לא בגלל שהם לא רוצים אלא כי יש הרבה מאוד ועדות מקומיות וזה לא בדיוק סדר העדיפויות שלהם.
<מתי הרכבי: לא ראיתי כאן נתונים על השלכות על ירידה במחיר הדיור אם אנחנו נאשר הקלות.
<חגי שניר: לא תהיה השפעה עליהם.
<מתי הרכבי: אני חושבת שלא תהיה השפעה על ירידה במחיר הדיור ולכן אנחנו לא צריכים.
<מתי הרכבי: הכי מטריד אותי, אני חושבת שהחופש לתת פטור באמת פותח פרצה מאוד-מאוד מסוכנת.
<מתי הרכבי: לכן אם הייתי מציעה הצעה לסדר היום הייתי את כל הסוגיה של מתן הפטור מורידה מן התיקון.
<מתי הרכבי: יש היגיון מסוים בקביעת הקוטר אבל- - -
<חגי שניר: הפטור הוא לא פטור מרישיון.
<חגי שניר: את מדברת על פטור מנטיעה חליפית.
<חגי שניר: זה יבוא לוועדה בתקנות.
<מתי הרכבי: אני לא רואה קשר ישיר בין מתן פטור לירידת מחיר הדיור הלאומי והציבורי.
<מתי הרכבי: זה בטל בשישים.
<מתי הרכבי: והכי מטרידה אותי האמירה שאמרה נציגת משרד האוצר, כאילו יושתו הוצאות נוספות על השלטון המקומי.
<מתי הרכבי: לא יעלה על הדעת שתיקון חוק לכאורה לא יעלה כלום למשלם המסים או יוזיל עלויות לקבלן ולבוני הדירות ובסוף איכשהו ייפול איזה תפקיד פקידותי נוסף על השלטון המקומי.
<מתי הרכבי: זה קורה שוב ושוב, חקיקה אחרי חקיקה, שאומרים שאין השפעה על תקציב המדינה ובסוף זה מושת בעלויות על השלטון המקומי, וזה לא נכון.
דוד צור: אנחנו נודיע לכם על מועד הדיון הנוסף ואז ניכנס להקראה ולהצבעות.
מירי רגב: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את דיון ועדת הפנים והגנת הסביבה בסוגיית פעילות משטרת ישראל והגופים המשפטיים – יועמ"ש ופרקליטות המדינה – בסוגיה של הוראות האוסרות הסתה בקרב אזרחים וחברי כנסת.
מירי רגב: אני רוצה בפתח דבריי לחזק את חיילי צה"ל ומפקדיו, שממשיכים גם בשעות אלה את פעילותם מול ארגון חמאס הרצחני על מנת למנוע את המשך פגיעתם בתושבי המדינה ואזרחיה.
מירי רגב: אני מבקשת לחזק גם את ידי שוטרי משטרת ישראל, מחוז דרום בעיקר, שעושה את רוב המאמץ בלחימה הזאת, ואת מד"א, כב"א וכל הגורמים שמסייעים בלחימה, וכמובן את התושבים וראשי הערים.
מירי רגב: אנחנו היום בראש חודש אב, אז שיהיה לנו חודש טוב ובשורות טובות לכל עם ישראל.
מירי רגב: תופעת ההסתה, שאנחנו רואים את ביטוייה במהלך תקופת מבצע "צוק איתן", באה לידי ביטוי בצורה קיצונית, שמחייבת פעילות נחרצת ומידית של גורמי האכיפה, ביניהם משטרת ישראל וגורמים משפטיים.
מירי רגב: נמצא פה כמובן מתי יצחק, ראש אח"מ, והמשנה ליועץ המשפטי, רז נזרי.
מירי רגב: תודה לך שהגעת, אני יודעת שאתם מצויים בדיונים רבים בכל הקשור ללחימה ואני שמחה שמצאת את הזמן לבוא, משום שגם אתה מבין שנושא ההסתה הוא נושא שאנחנו צריכים לטפל בו בצורה מאוד ברורה וחדה.
מירי רגב: ראינו את זה גם בפייסבוק, ראינו בהפגנות, ראינו באמירות כנגד גורמים כגון הכומר גבריאל, שיושב פה ויציג את מה שעשו לו בנצרת.
מירי רגב: דרך אגב, שרה זועבי הגיעה לפה?
מירי רגב: אמורה להיות פה גם שרה זועבי, אמו של הנער שהיה צריך לעזוב את הארץ משום שיש איומים על חייו משום שהוא תמך בפעילות צה"ל.
מירי רגב: יש עליו איומים בנצרת ולכן הוא עזב את הארץ.
מירי רגב: אנשים מעלים פוסטים, אנשים משתפים אמירות קיצוניות, התבטאויות שחיילי צה"ל הם רוצחים, של ידיים מגואלות בדם של מפכ"ל המשטרה, של זריקת אבנים על שוטרים, יריקות על שוטרים – אמירות שאין להן מקום במדינה דמוקרטית, בוודאי לא במהלך מלחמה.
מירי רגב: זאת לא פעם ראשונה שוועדת הפנים עוסקת בסוגיית ההסתה: קיימנו שני דיונים נקודתיים בסוגיית הכומר גבריאל, והשר באמת אִפשר סל אבטחה סביב הכומר גבריאל, שכל חטאו הוא בכך שהוא מגייס נערים נוצרים לצבא ההגנה לישראל, שזה דבר נורא ואיום.
מירי רגב: הוא מגייס אותם יחד עם פורום נוצרי בנצרת, ובשל כך הוא מקבל איומי הסתה, איומים על משפחתו.
מירי רגב: הוא תכף יציג את זה.
מירי רגב: אני שמחה שהשר לביטחון פנים הורה על מתן מעטפת הגנה לכומר גבריאל.
מירי רגב: אבל זה לא מסתיים רק סביב הכומר גבריאל, אלא זה גם במהלך הפגנות שנאמרים בהן דברים שאסור שייאמרו.
מירי רגב: ושוב, אין לי שום בעיה עם הפגנות; נכון שיהיו הפגנות, נכון שיהיה חופש ביטוי גם בצד השמאלי של המפה וגם בצד הימני של המפה, גם בצד של היהודים וגם בצד של הערבים – כל מי שרוצה להתבטא, יכול להתבטא.
מירי רגב: אבל כשאומרים שם אמירות שהן בגדר הסתה כפי שחוק העונשין מגדיר, אז צריך לקחת את אותם גורמים, לעצור אותם ולעשות את מה שצריך לעשות, כפי שנעשה בכל מדינה מתוקנת.
מירי רגב: אלא שבמדינת ישראל – וסליחה, כבוד המשנה ליועץ המשפטי לממשלה – אתם פוזלים להאג, והמשטרה רוצה אולי שיהיה לה קצת איזשהו שקט.
<רז נזרי: איך האג קשור להפגנות?
<רז נזרי: הרי האג קשור למלחמה.
מירי רגב: גם, גם.
מירי רגב: אתם רוצים תמיד להיות יותר רומאים מהאפיפיור.
מירי רגב: במקום להעביר מסר ברור לשטח מדינת ישראל, לאזרחי מדינת ישראל, לחברי כנסת ערבים שנמצאים פה במשכן הזה לגבי מה מותר ומה אסור... והדוגמאות להסתה בקרב אזרחים הן רבות: למשל, הפלג הצפוני של התנועה האסלאמית, שמזדהה בפומבי עם ארגוני טרור ומביע תמיכה פומבית בחטיפה של חיילי צה"ל; פסיכולוגית שעבדה בעיריית לוד ופוטרה בגלל שאמרה "יישר כוח" על הרג חיילים; מכללת "הדסה", שהביעה התנצלות על כך שסטודנטית פרסמה תמונה של חייל צה"ל וכתבה "הלוואי וכולם יחזרו פצועים מהמלחמה"; בעיריית בית שמש עובדת העלתה סטטוס שבו נכתב להרוג את כל השמאלנים והערבים, וגם היא פוטרה.
מירי רגב: אני נגד גם שהימין ידבר בצורה כזאת וגם נגד השמאל.
מירי רגב: רופא מ"שערי צדק" כתב שחיילי צה"ל הם רוצחי ילדים וצריך להציל רק ילדים פלסטינים, ועוד ועוד ועוד.
מירי רגב: ואני מדברת גם על הסתה מתוך הבית הזה, מהכנסת:
מירי רגב: חברת הכנסת שכתבה מאמרים והתראיינה בכל כלי תקשורת אפשרי בעד החמאס, ובכלל אמרה שהחמאס הם לא ארגון טרור.
מירי רגב: הם כמובן ידליקו את המשואה ביום העצמאות הקרוב, ביחד איתה.
מירי רגב: היא פעלה כנגד שוטר מתחנת נצרת, שטוען שהיא קראה לעברו קריאות גנאי קשות.
מירי רגב: חבר הכנסת טיבי אומר וקורא ששהידים צריכים להמשיך להיות שהידים – "ברכות לאלפי השהידים במולדת ובניכר, וברכות לשהידים שלנו ושלכם בתוך הקו הירוק".
מירי רגב: זאת אומרת, הוא קורא לאנשים להיות שהידים, כאשר תפקיד השהידים כמובן זה לפגוע באנשים חפים מפשע.
<קריאה: מתי זה נאמר?
מירי רגב: תכף מנהלת הוועדה תוציא את האמירות שלו, כולל את הסרטון.
מירי רגב: נאמרים פה דברים שלא יכולים להיאמר במדינה דמוקרטית.
מירי רגב: נאמרות פה אמירות שלא יכול להיות מצב שאנשים שיושבים פה ישבו ויגידו "לא ראינו, לא שמענו", כמו שלושת הקופים.
מירי רגב: חייבת להיות מדיניות ברורה של יד קשה נגד מי שקורא להסתה בתוך מדינת ישראל, בין אם הם אזרחים ובין אם הם חברי כנסת.
מירי רגב: אני גם מבינה שהגדילה לעשות חברת הכנסת זועבי, שאחרי שהיועץ המשפטי החליט סוף-סוף לפתוח בחקירה, היא אמרה שלא מתאימים לה לוחות הזמנים שהמשטרה הזמינה אותה לחקירה.
מירי רגב: מני, אז בוא תגיד לנו אם זה נעשה או לא נעשה, האם באמת היא לא הגיעה כי לא היה לה נוח, האם צריך להביא אותה ברכב מהודר עם פרחים; זאת אומרת, מה צריך לעשות כדי להביא אותה לחקירה, אחרי שהיועץ המשפטי לממשלה כבר הודיע שהיא אכן צריכה לעמוד לדין.
מירי רגב: אני מבקשת לפתוח את הדיון עם מספר גורמים שנרשמו, ולאחר מכן לשמוע את ההתייחסות של ראש אח"מ – מה אתם עושים וכיצד משטרת ישראל פועלת לאכיפת הוראות ההסתה.
מירי רגב: וכמובן לשמוע את היועץ המשפטי לממשלה, שנציגו כאן הוא רז נזרי.
מירי רגב: חברי הכנסת שנרשמו ידברו גם הם: דב חנין, דוד צור, פנינה ויפעת קריב.
מירי רגב: אני פותחת עם הכומר גבריאל.
מירי רגב: לאחר מכן דב חנין ולאחר מכן עו"ד יניב לנקרי.
<גבריאל נדאף: תודה רבה לך, גברתי היושבת-ראש, על המשך הטיפול והמעקב אחר הנושא החשוב הזה.
<גבריאל נדאף: המדינה נמצאת במלחמה נגד הטרור, והפורום לגיוס העדה הנוצרית, ואני אישית, איננו חסינים מול ההסתות לאלימות, לפגיעה בנו ובי אישית.
<גבריאל נדאף: המשטרה מספקת לי את האבטחה הדרושה, יש תיאום מלא, אבל אינני יודע בדיוק מה מצבם של התיקים או התלונות שהוגשו לאחרונה.
מירי רגב: תגיד מה עושים לך, מה ההסתה, מה אתה עובר, מה משפחתך עוברת.
מירי רגב: אני ביקרתי אותך בבית בנצרת וראיתי מקרוב, אבל בוא תסביר את זה לחברי הוועדה.
<גבריאל נדאף: החברים שלי כל הזמן שומעים ברחובות מילות גנאי, הבן שלי מנסה להתאפק ולשמור על עצמו, כי הוא מתגייס עכשיו ליחידה קרבית והוא לא רוצה שיהיה עימות בינו לבין הצעירים שכל היום הוא פוגש אותם ברחוב או בשכונה שלנו.
<גבריאל נדאף: אשתי בהחלט מודאגת מהמצב הזה.
<גבריאל נדאף: אבל אין מה לעשות, אנחנו ממשיכים בדרכנו ובאמונתנו.
מירי רגב: מה עם השלטים "מבוקש"?
מירי רגב: הם עדיין מול הבית שלך?
<גבריאל נדאף: ה-wanted הזה עדיין מסתובב באינטרנט.
<גבריאל נדאף: הטענות שלנו הן כלפי הפרקליטות של המחוז, ש - - -
מירי רגב: נציג פרקליטות המדינה נמצא כאן?
מירי רגב: אז אני אבקש את התייחסותך כמובן.
מירי רגב: אני מבינה שהדברים מועברים אליכם באמצעות היועץ המשפטי לממשלה, אבל בפרקליטות כנראה מאוד עמוסים ואתם בטח גם צריכים כנראה תקנים – אולי נעזור לכם דרך ועדת חוקה - - -
<רז נזרי: את רוצה שנגיב עכשיו?
מירי רגב: אני מדברת עליו עכשיו, על הפרקליטות.
מירי רגב: בוא נראה מה הסיבה: האם זה בעיית תקנים, האם זה בעיית...
מירי רגב: בוא נראה מה גורם לכם להתמהמה כל כך בקבלת החלטות, גם בעניין חברי כנסת.
מירי רגב: אני בהתכתבות עם היועץ המשפטי בעניין זועבי עוד מתקופת ה"מרמרה".
מירי רגב: אולי היא לא הגיעה עכשיו כי היא מצטרפת לספינה - - -
<רז נזרי: לא קיבלת תשובה על ה"מרמרה"?
מירי רגב: קיבלתי שאין לך מספיק זה.
מירי רגב: אבל מאז עברו כמה דברים: על הכומר גבריאל לא קיבלתי תשובה, על האמירות שלה בנושא החמאס לא קיבלתי תשובה - - -
<רז נזרי: מתי זה היה?
מירי רגב: לפני חודש.
<רז נזרי: קצת פחות, אני חושב.
מירי רגב: יכול להיות שהיא לא הגיעה לכאן למרות שהיא זומנה משום שיש עכשיו משט טורקי נוסף לכיוון מדינת ישראל, אז הבאתי לה מצופים, שיעזרו לה להגיע למשט בצורה יותר מהירה.
<גבריאל נדאף: גברתי היושבת-ראש, בקשר לפרקליטות, נשלחו אליהם לפני הוועדה הראשונה שהתקיימה בנושא הזה ואחרי הדיון בוועדה שני מכתבים של היועץ המשפטי של הפורום, ואין שום תשובה עד עכשיו או התייחסות של הפרקליטות בנושא התיקים שמטופלים על ידם.
<גבריאל נדאף: אתמול לדוגמה הפגנו בחיפה, באותה כיכר שהיו שם הפגנות אלימות נגד המדינה.
<גבריאל נדאף: הפורום יצא בהפגנת תמיכה במדינה וגם בצעקה על מה שעובר על הנוצרים במזרח התיכון, הטבח וההרג, ונגד שתיקת העולם לנוכח הטיהור האתני של הנוצרים.
<גבריאל נדאף: אחרי ההפגנה עברה שם חיילת נוצרייה שגויסה דרך הפורום, שאבא שלה השתתף בהפגנה.
<גבריאל נדאף: היא הייתה על מדים, היא באה כדי שאבא שלה יאסוף אותה.
<גבריאל נדאף: החיילת הותקפה פיזית, מול המשטרה, והבחור – שהוגשו עליו כמה תלונות במשטרה, קוראים לו רג'א זעאתרה, שהוא המזכיר של התנועה הקומוניסטית בחיפה – אמרו לי שהוא הבריח את האישה שנתנה סטירה לחיילת במדים, ועכשיו בהחלט תוגש תלונה על הבחור הזה, ששוב פעם - - -
מירי רגב: כלומר, אתה טוען שגם פרקליטות המדינה וגם משטרת ישראל לא מטפלים בתלונות?
מירי רגב: או שלא הגשתם עדיין את התלונות?
<גבריאל נדאף: התלונה של החיילת תוגש היום.
פנינה תמנו: מה שמדהים זה שיש פה הסתה ממוסדת.
פנינה תמנו: הוא מספר פה על אנשים שעומדים בראש תנועה ועוזרים לא רק להסתה אלא גם לאלימות פיזית נגד צעירה, שבת כמה היא? 19?
<גבריאל נדאף: היא בת 19, וזה אותו רג'א זעאתרה שהוגשו עליו תלונות להסתה לאלימות.
<גבריאל נדאף: אותו בן אדם.
<גבריאל נדאף: ועכשיו יש עוד בן אדם בנצרת, שגם עליו הוגשו תלונות, ממני ומהפורום, פהד עאנר, שפרסם הסתה לרצוח את רסאן עליאן, רח"ט גולני.
<גבריאל נדאף: ועד עכשיו הבחור הזה יושב בבית.
מירי רגב: רח"ט גולני, שהוא גיבור, ואני שמחה שהוא הבריא וחזר ללחימה לצד חייליו.
מירי רגב: תודה רבה לך, הכומר.
מירי רגב: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה, ואחריו שרה זועבי.
מירי רגב: אני מודה לך על כך שהגעת, על האומץ שאת מפגינה כדי להיות אזרחית שוות זכויות.
מירי רגב: נעשה את כל מה שצריך כדי שאתם תהיו אזרחים שווי זכויות במדינת ישראל.
מירי רגב: את באת בעצם להגיד מה את עוברת ומה הבן שלך עבר משום שהוא תמך במדיניות צה"ל, כנגד חברת הכנסת זועבי.
דב חנין: יש לי הרבה מאוד מה לומר בדיון הזה, אבל אני אנסה להיות מתומצת ולמקד את הדברים שלי בדברים העיקריים.
דב חנין: אין ספק שאנחנו נמצאים בימים מאוד קשים, והימים האלה מתאפיינים בהרבה מאוד התלהטות של יצרים, הרבה מאוד כעסים, הרבה מאוד תחושות קשות של אנשים, של אזרחים, מכל הכיוונים.
דב חנין: גם נדמה לי שאין מחלוקת על כך שבחברה שלנו צריך להיות חופש לאנשים להביע את עמדותיהם.
דב חנין: בין אם זה עמדות של שמאל ושלום או עמדות של ימין ומלחמה – לאנשים יש זכות להביע את עמדותיהם.
דב חנין: אבל יש הבחנה מאוד ברורה – והיא חייבת להיעשות – בין הבעת עמדה לבין קריאות כאלה או אחרות לאלימות.
דב חנין: ולצערי הגדול אני נתקל בקריאות לאלימות שבאמת עוברות את כל הקווים האדומים.
דב חנין: והן לא רק קריאות לאלימות, אלא הן קריאות לאלימות שמתורגמות בפועל לאלימות בשטח.
פנינה תמנו: כרגע אתה מדבר על אנשי ציבור?
דב חנין: אני ברשות דיבור ולכן אני אנסה להסביר את עצמי, אני לא אסתפק בכותרת.
דב חנין: והדבר הזה מחייב התייחסות הרבה יותר נמרצת, מכובדי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה; התייחסות גם שלכם, בפרקליטות המדינה, וגם שלכם, נכבדי נציג המשטרה.
דב חנין: אני חושב שההתייחסות צריכה להיות הרבה יותר נמרצת.
דב חנין: הבעת דעה?
דב חנין: בהחלט כן.
דב חנין: תהא הדעה קשה כאשר תהא, וגם אם היא דעה שלחלוטין לא מקובלת עליי וגם אם היא דעה שלחלוטין לא מקובלת על רוב הציבור בישראל – הבעת דעה זו הבעת דעה.
דב חנין: אבל הסתה לאלימות?
דב חנין: בשום פנים ואופן.
דב חנין: ולצערי הגדול, הסתה לאלימות – ואני אומר את זה לך, מכובדי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה – מגיעה למצב שבו היא איננה רק הסתה במישור התאורטי אלא היא הסתה שמניעה אנשים לפעולה, וזה כבר חציה של קו אדום.
דב חנין: אני רוצה להתייחס גם להתנהלות המשטרה, ולפתוח דווקא בברכות ודברי ההערכה, ואחר כך אעבור גם לביקורת.
דב חנין: יש דוגמאות שצריך לברך עליהן.
דב חנין: למשל, בשבוע שעבר תוכננה הפגנה נגד המלחמה, ביפו.
דב חנין: אני שמעתי לקראת ההפגנה הזאת המון דאגה מכל מיני צדדים שאולי הולכים לקרות דברים קשים ביפו.
דב חנין: המשטרה נערכה בצורה מאוד מקצועית ורצינית, והתוצאה הייתה שהייתה הפגנה – אגב, הייתה גם הפגנה נגדית – וכל אחד הפגין ואמר את דבריו בלי שהייתה היתקלות, בלי שהייתה אלימות, ויפו נשארה עיר שאנשים יכולים לחיות בה גם אם דעותיהם שונות והפוכות.
דב חנין: דוגמה חיובית נוספת היא ההפגנה הגדולה במוצאי שבת של מחנה השלום בתל-אביב.
דב חנין: אמנם המשטרה ביטלה את הרישיון שעתיים או שלוש לפני ההפגנה - - -
<מני יצחקי: אני אגיד למה - - -
דב חנין: רגע, אני אגיד.
דב חנין: היא ביטלה את הרישיון בגלל הערכה לגיטימית – לגיטימית – של המשטרה שמתכוונים להגיע להפגנה הזאת אלפים רבים של אנשים, והעמדה של הפיקוד העורף היא שהדבר הזה עלול להיות מסוכן, כי הפסקת האש מסתיימת בשמונה.
דב חנין: עם זאת, כשהפסקת האש הוארכה, חצי שעה לפני ההפגנה מפקד המחוז, באחריות ובאומץ, קיבל החלטה לאפשר את ההפגנה, וההפגנה התקיימה בצורה מאוד מסודרת, ואכן הגיעו אלפים רבים של אנשים – אולי פחות ממה שהתכוונו להגיע, אבל הייתה הפגנה יפה ומסודרת.
דב חנין: אבל פה יש לי בכל זאת נקודה של ביקורת: כשההפגנה התפזרה המשטרה לא אבטחה כראוי את כל נקודות הפיזור של ההפגנה והתוצאה הייתה שכמה מפגינים הותקפו באלות, מוטות ברזל וגם נפצעו.
דב חנין: אנחנו צריכים להבין היום שישנם בריונים שלא רוצים להביע את העמדה הנגדית, אלא הם פשוט רוצים להרביץ.
דב חנין: כשבתל-אביב מגיעים אנשים – ואני אומר את זה בצער וזעזוע – שבחרו להתלבש בחולצות של ניאו-נאצים מאירופה, הם לא רק מתלבשים כמו ניאו-נאצים אלא הם גם בוחרים להתנהל כמו ניאו-נאצים.
דב חנין: זאת אומרת, לא להביע דעה אלא להרביץ.
דב חנין: ומול אנשים כאלה חייבת להיות תגובה נמרצת של המשטרה.
דב חנין: לא הייתה תגובה נמרצת כזאת של המשטרה בהפגנה היהודית-ערבית שהייתה במוצאי שבת הקודמת בחיפה.
דב חנין: יהודים וערבים באו לומר ביחד שהם מסרבים להיות אויבים, מתנגדים יחד למלחמה ונאבקים יחד לשלום, והם חטפו אבנים שהושלכו על ידי בריונים.