GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: נכון שבהצעת החוק של אלעזר שטרן וגם בהצעת המחליטים רוצים להעביר את סמכות הגיור, להקים בתי דין לגיור ברבניות המקומיות, אבל אף אחד לא יכול לחשוב שאפשר להעביר בהחלטת ממשלה את סמכות ההמרה מהראשון לציון לרב עיר.
יעקב מרגי: שאלתי משפטנים.
יעקב מרגי: חקיקה ראשית של הכנסת לא יכולה להתבטל בהחלטת ממשלה.
יעקב מרגי: הצעת המחליטים לכשעצמה באה להביא את הנושא הזה לדיון.
יעקב מרגי: אלעזר שטרן לא הגיע להסכמות עם הרבנים הראשיים.
יעקב מרגי: זה מבירור שערכתי על הצעת החוק שלו.
יעקב מרגי: יש פה הודעה של משרד הדתות על כך שהצעת החוק והצעת המחליטים כפי שמוגשות הן בניגוד לדעתו של שר הדתות.
יעקב מרגי: לא היה כדבר הזה.
<קריאה: אבל הוא חתום על זה.
מירי רגב: הוא אומר שהוא לא חתום על זה.
יעקב מרגי: לא היה כפי שקורה בקדנציה הזאת, שיוזמות חקיקה בנושא דת - - אני לא מדבר על ההקשר הרחב של כל מה שקשור לנושא דת.
יעקב מרגי: במה שקשור לרבנות הראשית, בדברים שנעשים מעל הראש של הרבנים הראשיים, לא ראיתי בשום נושא - -
תמר זנדברג: לא נכנסתם לממשלה.
תמר זנדברג: נתתם לבית היהודי לנהל לכם את העניינים.
תמר זנדברג: זו השיטה שלהם.
תמר זנדברג: אתם בלמתם מראש.
תמר זנדברג: השיטה שלהם היא קודם לתת - -
מירי רגב: חבר הכנסת מרגי, מה ההמלצה שלך לוועדה?
יעקב מרגי: אם מישהו רוצה לעשות שינוי, שיתכבד.
יעקב מרגי: קשה לקדנציה הזאת, כי הכל זה עניין של קרדיטים.
יעקב מרגי: כל שר הולך לשירותים – סליחה על הביטוי – עם דובר, עם יחצ"ן ועם מצלמה.
יעקב מרגי: שיתכבד וילך לרבנים הראשיים יחד עם בעלי המקצוע, עם בעלי הסמכות כדי להגיע למכנה המשותף הרחב כמה שיותר.
יעקב מרגי: בסוף זה צריך להיות על פי ההלכה.
יעקב מרגי: מה לעשות, מקושייה לא מתים.
יעקב מרגי: אי אפשר להגיע להסכמה במאה אחוז, אבל - -
דוד צור: רבני ערים לא עובדים על פי ההלכה?
יעקב מרגי: אנחנו עכשיו בסוגיה של רבני ערים?
יעקב מרגי: נגעתי בסוגיה הזאת - -
מירי רגב: חבר הכנסת מרגי, אני תיכף אדבר על זה.
מירי רגב: דרך אגב, אין לי שום בעיה להגמיש את שירותי הדת לכל אזרח במדינת ישראל, אבל שהקריטריונים יהיו ברורים.
מירי רגב: כרגע אין קריטריונים.
מירי רגב: הצעת המחליטים לא קובעת מה הקריטריונים לגבי גיור.
מירי רגב: היא אומרת שכל אחד יכול לעשות מה שהוא רוצה.
יעקב מרגי: לא על פי ההלכה - -
מירי רגב: אני אספר לכם מה קרה עם השמיטה.
מירי רגב: בג"ץ קבע.
מירי רגב: האם אתה רוצה שבג"ץ יקבע לנו?
שלמה אליהו: נושא הגיור הוא נושא מאוד רגיש.
שלמה אליהו: הוא כרטיס הכניסה לעם היהודי.
שלמה אליהו: הכלי המרכזי של הגיור הוא האמינות, אם מקובל או לא מקובל.
שלמה אליהו: היום יש גיורים של רפורמים, קונסרבטיבים ואחרים שמקובלים יותר, מקובלים פחות.
שלמה אליהו: הם יוצרים איזה שהוא קרע בעם.
שלמה אליהו: לרבנות הראשית לישראל יש אמינות, הגם שהיא עברה מבחנים לא פשוטים.
שלמה אליהו: הערעור על הגיורים של הרבנות נעשים בפני הדיין שרמן.
שלמה אליהו: היו גם הערעורים שהיו על הגיורים הצבאיים.
שלמה אליהו: היא עברה את כל המכשולים האלה.
שלמה אליהו: היא היום נחשבת לגיור אמין.
שלמה אליהו: גיור אמין נובע, בין השאר, מהעובדה שזאת סמכות עם גוונים שונים וקריטריונים אחידים.
שלמה אליהו: כמו שאמר חבר הכנסת מרגי, הרעיון להפריט את הנושא של הגיורים כך שכל רב יגייר לפי הקריטריונים שלו ולא תהיה סמכות, דומה למציאות שבה כל בוחן נהיגה או מורה נהיגה - -
יעקב מרגי: סומליזציה של הגיור.
יעקב מרגי: זה מושג שהוטמע לאחרונה.
יעקב מרגי: זה מה שאמרו על עזה.
תמר זנדברג: מה הנמשל?
יעקב מרגי: הפקרות מוחלטת.
שלמה אליהו: הרעיון שבו כל רב עיר יוכל לקבוע קריטריונים ולא יהיה כפוף לסמכות אחת, עלולה להביא לאנרכיה ובסופו של דבר האמינות שקיימת היום על גשר צר מאוד עלולה להיפגם וזאת תהיה בכייה לדורות.
שלמה אליהו: אני משמש כרב עיר וכחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל.
שלמה אליהו: אני חושב שהרעיון שיש בהצעת המחליטים להנגיש ולהקל הוא נפלא, טוב וראוי.
שלמה אליהו: צריך לקדם אותו.
שלמה אליהו: שמענו פה על הדרך שבה גיורים נעשים בצורה יעילה.
שלמה אליהו: אני לא מכיר את הפרטים.
שלמה אליהו: דיברתי קודם עם חבר הכנסת צור על כך שכדאי להחזיר עטרה ליושנה בכך שיהיו, כמו פעם, קיבוצים דתיים שיקיימו קורסים.
מירי רגב: על זה אין הסכמה, דוד.
מירי רגב: אם על זה הייתה הסכמה, הכל היה בסדר.
מירי רגב: הבעיה שהם לא מוכנים להיות מוסכמים על הקריטריונים.
מירי רגב: הם רוצים שכל אחד יעשה מה שהוא רוצה.
מירי רגב: אני חותמת על מה שמוביל כבוד הרב אליהו.
דוד צור: כבוד הרב אליהו הוא סמכות רבנית מוכרת מהיותו רב עיר.
מירי רגב: לא בגיור.
מירי רגב: לא כל אחד יכול לעשות כל דבר כרב, לכן יש דיין, יש רב.
דוד צור: למה שהוא לא יוסמך לזה?
דוד צור: זה בערך כמו שתגידי בעולם שאני בא ממנו, שתלונות יכולות להתקבל אך ורק במטה הארצי, לא בתחנות ולא אצל מפקדי מרחבים, הכל כדי שתהיה מדיניות אחידה.
דוד צור: זה לא סביר.
דוד צור: הוא רב עיר.
דוד צור: הוא מונה כרב עיר בגלל הכישורים שלו, בגלל היכולת.
מירי רגב: אין לי בעיה שהוא יגייר על פי קריטריונים שייקבעו ברבנות.
מירי רגב: לשטרן יש בעיה עם זה.
דוד צור: זה שונה.
דוד צור: הוא יהיה הסמכות האחרונה, לא שבכל דבר יפנו לרב הראשון לציון.
יעקב מרגי: זה שורש הבעיה.
שלמה אליהו: אם ניקח את הדוגמה של חבר הכנסת צור, אני חושב שזאת דוגמה נכונה.
שלמה אליהו: צריכים להנגיש כך שכל תחנת משטרה תעבוד על פי אותם כללים וקריטריונים, אבל שהסמכות תהיה של המפכ"ל .
שלמה אליהו: אותו דבר פה.
דוד צור: המגוירים בצבא הם פחת יהודים מהמגוירים - -?
מירי רגב: הוא מקבל את האישור של הרב הראשון לציון.
דוד צור: רב העיר לא יקבל את זה?
מירי רגב: הצעת המחליטים לא כותבת את זה.
מירי רגב: אני מוכנה שיהיה אותו נוהל בצבא.
מירי רגב: נגמיש את זה, נביא את זה למצב - -
דוד צור: אם אותו נוהל של הצבא יהיה אצל רבני העיר, אני מבטיח לכם שחבר הכנסת אלעזר שטרן יקבל את זה.
מירי רגב: הוא לא מקבל את זה.
מירי רגב: הוא לא מוכן לקבל את הסמכות של הרבנות.
דוד צור: מתוקף איזה סמכות פועלים?
מירי רגב: דוד, אני אומרת לך – בדקתי את זה לפני - שהוא לא מוכן לקבל את הסמכות של הרבנות.
מירי רגב: הרבנות אומרים שהם מוכנים ללכת לזה, שהם רוצים שכל שירותי הדת יגיעו לכל אזרח, שהם רוצים שיהיה נוח לכל אחד להגיע אליהם.
מירי רגב: אין לי בעיה שרבני ערים שיוכשרו לזה יעשו את זה, אבל על פי קריטריונים שאנחנו קובעים.
מירי רגב: אומר שטרן שהוא לא רוצה שאנחנו נקבע את הקריטריונים.
<ישראל רוזן: המילה "קריטריונים" שאת משתמשת בה כל הזמן היא לא במקום.
<ישראל רוזן: אני דיין גיור.
<ישראל רוזן: אני בצד שלך.
<ישראל רוזן: הטרמינולוגיה פה לא נכונה.
שלמה אליהו: בצפת היה בית דין לגיור בנוסף לבית הדין הרגיל.
שלמה אליהו: היו קורסים לגיור שדרכם התגיירו רבים.
שלמה אליהו: הסיבה שזה לא נמצא היא חוסר כלים.
שלמה אליהו: זאת הסיבה היחידה.
שלמה אליהו: הגיורים שגיירנו קיבלו בסופו של דבר את האישור של הרבנות הראשית.
שלמה אליהו: זה טוב גם לי.
שלמה אליהו: זה טוב לאותו מתגייר שכשהוא יבוא לאיזה רשם נישואין, הוא לא יגיד לו שהוא לא מקבל את הסמכות של הרב של צפת והוא רוצה משהו אחר.
דוד צור: אני מכיר מקרים שבהם נשלחו אנשים מפתח תקווה או מאזור השרון ללכיש, כי רק שם הם היו צריכים לעבור את השיעורים.
דוד צור: זה הגיוני?
<ישראל רוזן: זה לא נכון.
<תומר שרגא: יש כיתות לימוד בכל הארץ.
דוד צור: למה הם נשלחו לשם?
שלמה אליהו: הרעיון להנגיש הוא רעיון מבורך.
שלמה אליהו: צריך לקדם ולתת לו כלים בכל דרך.
שלמה אליהו: צריך להאיר פנים לגרים.
שלמה אליהו: צריך לכתוב בהחלטת הוועדה שצריך להנגיש, לתת כלים לרבני העיר, אבל להשאיר הכל תחת סמכות הרבנות הראשית והראשון לציון.
שלמה אליהו: אני חושב שהנושא הזה מוסכם לא רק על חלק.
שלמה אליהו: זה לא פוליטי.
שלמה אליהו: כל חבריי שהם ציונים דתיים ומאותו בית מדרש חושבים באותו כיוון.
שלמה אליהו: גם הציונות הדתית אומרת לא לפרק.
שלמה אליהו: צריך להנגיש, אבל לא לפרק.
שלמה אליהו: זה לא משהו פוליטי.
מירי רגב: אתה צודק בעניין הזה.
מירי רגב: אני לא בטוחה שרבני צוהר מקבלים את עמדתך.
מירי רגב: רבני צוהר ממש לא מקבלים את עמדתך.
מירי רגב: רבני צוהר רוצים שיהיה להם מערך גיור אלטרנטיבי, אחר.
מירי רגב: הם רוצים הפרטה של העניין הזה.
שלמה אליהו: אני מקווה שלא.
מירי רגב: הרב אליהו, הלוואי והיית צודק ולא היינו פה היום.
מירי רגב: הלוואי וכל הרבנים מכל המגזרים היו אומרים שיש הלכה אחת שהיא הקובעת, שכל אחד בכל עיר שעבר את הסמכות על פי קריטריונים יוכל לעשות את זה.
מירי רגב: זה לא מה שקורה היום.
שלמה אליהו: אם היו עושים משאל בין רבני צוהר, ההחלטה הייתה אחידה.
שלמה אליהו: אם יש אדם אחר שמדבר בשם צוהר, אני חושב שזה לא מייצג את רבני צוהר.
מירי רגב: זה האדם שמייצג את צוהר.
שלמה אליהו: אני חושב שזה לא מייצג את רבני צוהר.
מירי רגב: אני שמחה לשמוע את זה.
מירי רגב: אנחנו נביא אותם לדיונים הבאים.
מירי רגב: נשמע את עמדתם.
יוני שטבון: תודה, גברתי יושבת הראש, על הדיון הזה.
יוני שטבון: אני רוצה להבהיר דבר פשוט וברור.
יוני שטבון: כל הצעת החלטה, כל הצעת חוק, לא משנה אם מכיוון חקיקתי או מכיוון של החלטת ממשלה, שלא תתואם עם הרבנות הראשית, לא תהיה.
יוני שטבון: זה סימן קריאה לשאלה הפוליטית ולכל השאלות.
מירי רגב: מה קרה שם בתיאום?
מירי רגב: בנט נרדם?
מירי רגב: בן דהן נרדם?
מירי רגב: מי נרדם שם בתיאום?
תמר זנדברג: בשם מי אתה אומר את זה?
יוני שטבון: הצעת מחליטים בנושא גיור שלא מתואמת עם הרבנות הראשית לא תהיה.
יוני שטבון: אני אומר את זה בשם מפלגת הבית היהודי.
יוני שטבון: אני אומר את זה בצורה הכי ברורה שיש.
יוני שטבון: צריך לדון בנושא העקרוני.
יוני שטבון: כשבאים לדון בהצעת החוק ומסתכלים על הצעת המחליטים - הצעת החוק התחילה בדיונים רבים בוועדת החוקה - המוטיב המרכזי שהלך לאורך כל הסעיפים זה גימוד, הקטנה במעמדה של הרבנות הראשית.
יוני שטבון: אם מסתכלים על החוק לפני הדיון, על 320 אלף המתגיירים, על הבעיות ועל השימוש באג'נדות כאלו ואחרות, אז לאורך כל התחנות של הסעיפים הנושא המרכזי זה הקטנת מעמדה של הרבנות הראשית.
יוני שטבון: אני שואל למה.
יוני שטבון: אם יוזם חוק רוצה או שרת המשפטים רוצה לקדם תהליך חיובי לחברה הישראלית, מאיפה המוטיבציה הזאת לגמד את מעמדה של הרבנות הראשית?
יוני שטבון: לי ברור - -
דוד צור: אולי כדי להביא את יהדות העולם לפה.
יוני שטבון: התשובות הן תמיד להביא את כולם.
יוני שטבון: אנחנו לא נמצאים בקואליציה יום או יומיים.
יוני שטבון: חבר הכנסת צור, אנחנו חברים טובים.
דוד צור: אנחנו נמצאים את אותו זמן.
יוני שטבון: יש פה שתי אג'נדות שעומדות אחת מול השנייה.
יוני שטבון: כולנו מבינים שהרבנות הראשית, לשמחתי, היא הגורם המקשר בין הדת למדינה.
יוני שטבון: לולא הרבנות הראשית כל העניין הזה שנקרא העם היהודי ומדינת ישראל היה קורס.
יוני שטבון: זה הגורם האחרון הרשמי והממלכתי ששומר על הקשר הזה.
יוני שטבון: חלק מהגופים שנמצאים סביב השולחן הזה, חלק מחברי הכנסת וגם שרת המשפטים אומרים פעם אחר פעם שהם רוצים, אם בחוק הזה ואם בחקיקה אחרת, להקטין את מעמדה של הרבנות הראשית.
יוני שטבון: אפשר ללכת סחור סחור, להשתמש בכל מיני סעיפים שמסבירים הארת פנים והנגשה, אבל זאת המגמה הראשית.
יוני שטבון: אני אומר בפעם השלישית שחוק שעומד באושיות, בבסיס הכניסה לעם היהודי, שזה מה שמחבר בין כולנו, לא יהיה ללא הרבנות הראשית.
יוני שטבון: זה לא נכון מהותית, כי זה יוצר שני ציבורים בעם ישראל שאחד לא יכול להתחתן עם השני.
יוני שטבון: גם המתגיירים עצמם שישמעו שזה לא הולך עם הרבנות ראשית, לא יבואו.
יוני שטבון: עולה מחבר העמים או מצרפת, לא משנה, שישמע שהרבנות הראשית, שזה הגוף הממלכתי, לא מאשר את הגיורים, לא יבוא להתגייר.
מירי רגב: לא מאשר את הגיורים של רב מסוים.
יוני שטבון: עמותת עיתים דוחפת לנו לראש פעם אחר פעם שיש בעיה במדינת ישראל עם הגיור של 320 אלף מתגיירים.
יוני שטבון: מדובר בכלל על בודדים שפונים.
יוני שטבון: מנסים לדחוף לנו לראש שכל הבעיות של העם היהודי זה במהלך הגיור, שאין בעיות אחרות, שזאת הבעיה המרכזית.
יוני שטבון: מה השיטה?
יוני שטבון: לצמצם את מעמדה של הרבנות הראשית.
יוני שטבון: אפשר לדון סחור סחור בסעיף כזה או אחר.
יוני שטבון: יש כאלה, חבר הכנסת צור, שעובדים כדי שזה יהיה מתואם.
מירי רגב: אני רואה את דוד צור כמגשר.
מירי רגב: אני רואה בו דמות שיכולה לחבר בצורה נכונה בין התנועה למה שאנחנו אומרים.
יוני שטבון: הוא מבין את מעמדה של הרבנות הראשית.
יוני שטבון: כל חוק בנושא דת ומדינה שהרבנות הראשית היא לא פונקציה בו, פוגע פעמיים.
יוני שטבון: פוגע פעם אחת בזהות היהודית של עם ישראל כי הוא מושך את השטיח מתחת לשולחן, פעם שנייה מרחיק ציבורים שלמים.
יוני שטבון: אני אומר את זה.
יוני שטבון: חברת הכנסת אמרה את זה לפני כן.
יוני שטבון: יש כאלה שאומרים מלכתחילה שהם רוצים לפגוע במעמדה של הרבנות הראשית.
יוני שטבון: זאת המגמה.
יוני שטבון: הם אומרים את זה בריש גלי.
יוני שטבון: אנחנו יכולים לדבר על מה שאנחנו רוצים, אבל אלה שמקדמים את הנושא הזה אומרים שהם רוצים לפגוע במעמד הזה.
יוני שטבון: אני מצפה מוועדת הפנים בקריאה הזאת לראש הממשלה - -
מירי רגב: אנחנו מעבירים מכתב לראש הממשלה.
יוני שטבון: דווקא בעת הזו שיש אחדות בחברה הישראלית, דווקא בעת הזו שיש אפשרות לחבר בין הגורמים, אסור ללכת למהלך כזה מפלג בלי הגוף הממלכתי הרשמי של מדינת ישראל שעוסק בזהות היהודית, שזו הרבנות הראשית.
יוני שטבון: פעם שזה יקרה, אפשר לסגור את - -
<ישראל רוזן: אני אתן מידע ועמדה.
<ישראל רוזן: היו פה קצת דברים שגויים שהביאו לפרופורציות לא נכונות.
<ישראל רוזן: אני הקמתי את מינהל הגיור בסוף 1995, תחילת 1996.
<ישראל רוזן: 5 שנים עמדתי בראשו.
<ישראל רוזן: 11 שנים הייתי דיין גיור.
<ישראל רוזן: היום אני בגמלאות מבחינת הגיור.
<ישראל רוזן: אני עוסק בעניינים אחרים.
<ישראל רוזן: אני מכיר את העניין הזה לפני ולפנים מבחינת התהליכים.
<ישראל רוזן: מכירים אותי שאני בעל עמדה בדברים האלה.
<ישראל רוזן: נעזוב רגע את העמדה.
<ישראל רוזן: אינפורמציה.
<ישראל רוזן: בשנות ה-90, עם גלי העלייה מחבר העמים ומאתיופיה, החליט הרב הראשי דאז, הרב אליהו בקשי דורון נשיא בתי הדין, להקים מינהל מיוחד לגיור לנוכח הצרכים של ריבוי העולים שאינם יהודים.
<ישראל רוזן: אני אז נקראתי לדגל.
<ישראל רוזן: המינהל הוקם במשרד לשירותי הדת מתקציב משרד הדתות.
<ישראל רוזן: מאז ועד היום במערכת הגיור – מדברים פה על פרוצדורות וכו' - יש שני שלבים.
<ישראל רוזן: יש את שלב ההכשרה לגיור, יש את שלב בתי הדין.
<ישראל רוזן: שלא נתבלבל כאן.
<ישראל רוזן: יש את שלב ההכשרה לגיור שמדינת ישראל משקיעה משאבים גדולים - אני לא בקי במספרים - בתקצוב, בתמיכה בעמותות שונות.
<ישראל רוזן: ההכשרה לגיור היא לא תחת הרבנות הראשית, היא על ידי עמותות וארגונים למיניהם.
<ישראל רוזן: חלקם יותר ממלכתיים, חלקם יותר פרטיים.
<ישראל רוזן: יש רשתות של אולפני גיור מצפון עד דרום.
<ישראל רוזן: אדם בצפון יכול לבוא לדרום.
<ישראל רוזן: זה לא שהוא נשלח.
<ישראל רוזן: מציעים לו.
<ישראל רוזן: אומרים לו שאם בנובמבר נפתח במקום מסוים, שילך לשם.
<ישראל רוזן: יש פריסה רחבה מאוד בשפות שונות.
<ישראל רוזן: המדינה מתקצבת.
<ישראל רוזן: הם מכשירים את הגיור לפי מה שבתי הדין, שהם השלב השני, מקבלים.
<ישראל רוזן: אם בתי הדין יהיו אחרים, ההכשרה תהיה אחרת.
<ישראל רוזן: ההכשרה היא של כ-400 שעות באזרחות ובצבא.
<ישראל רוזן: בצבא זו אותה מערכת בדיוק.
מירי רגב: זה אותו זמן.
מירי רגב: בצבא זה 3 שבועות מרוכזים.
מירי רגב: כל האמירות שבצבא ובאזרחות זה לא אותו דבר, אלו אמירות של אנשים שלא יודעים.
<ישראל רוזן: גם בצבא וגם באזרחות מגיעים לבתי דין מיוחדים לגיור של אותם דיינים.
<ישראל רוזן: אלה אותם דיינים, אותם בתי דין.
<ישראל רוזן: אני מיניתי את בתי הדין המיוחדים לגיור.
<ישראל רוזן: באתי לרב בקשי דורון, הצעתי לו רשימה של כ-20,22 רבנים, בראשם הרב דרוקמן, הרב צפניה דרורי ונוספים.
<ישראל רוזן: כולם מחוגי הציונות הדתית, כולם מאלה שיש להם מוטיבציה חיובית לגיור.
<ישראל רוזן: הם נבחרו על סמך אישיותם.
מירי רגב: הרב רוזן, מה קרה?
מירי רגב: למה צריך לעשות שינוי?
יעקב מרגי: גם את זה לא רוצים.
<ישראל רוזן: הדיינים שנבחרו נמצאו - כמובן על פי היכרות אישית - מתאימים לעניין.
<ישראל רוזן: חלקם רבני ישובים, חלקם רבני מוסדות חינוך, ראשי ישיבות או ר"מים בישיבות.
<ישראל רוזן: הם צוותו כהרכבים.
<ישראל רוזן: המילה "קריטריונים" לא קיימת ולא נכונה.
<ישראל רוזן: כשם שעל בתי משפט, שהם ערכאות שיפוטיות, אין מישהו מלמעלה, כמו נשיא בית המשפט המחוזי או העליון שמנחה ונותן קריטריונים - - ברור שהכל נשאב מאותו רוח של איזו שהיא אמת משפטית של מה שלומדים, מורישים.
<ישראל רוזן: זה לא עניין של הנחיות של שולחן ערוך.
יעקב מרגי: גם מערך הגיור פועל מכוח הנחיות - -
מירי רגב: הרב רוזן, אם אין הנחיות וקריטריונים, כל אחד יכול לגייר.
<ישראל רוזן: זה לא מצב שיש הנחיות מדויקות.
<ישראל רוזן: זה עניין של אמת הלכתית.
<ישראל רוזן: הסמכות היא של הרבנים המגיירים.
<ישראל רוזן: זה כמו שעל בית משפט שפוסק אין מישהו מעליו שאומר אחרת.
<ישראל רוזן: בדרך כלל בוחרים את האנשים על סמך כישוריהם האישיים.
<ישראל רוזן: על ה-20 האלה שנבחרו בשנת 2010 נוספו עוד 10.
<ישראל רוזן: הרב עמאר הוסיף מתוך איזו שהיא ועדת איתור.
<ישראל רוזן: זה המצב היום.
<ישראל רוזן: מעטים פרשו לגמלאות.
יעקב מרגי: כמה הרכבים?
<ישראל רוזן: מבין אלה שבאים לבתי הדין לגיור, 80% ומעלה הן נשים.
<ישראל רוזן: זה מסיבות ברורות וידועות.
<ישראל רוזן: זאת אינפורמציה לא רלוונטית.
<ישראל רוזן: בצבא היחס קצת שונה.
<ישראל רוזן: כ-80% מאלה שבאים לבתי הדין המיוחדים לגיור מתגיירים במכה ראשונה.
<ישראל רוזן: עוד כ-10 או 15 אחוז נוספים בפעם שנייה, בזימון שני.
<ישראל רוזן: הייתי אומר שבודדים זונחים והולכים לאן שהולכים.
<ישראל רוזן: זו המערכת שקיימת.
<ישראל רוזן: הרבנות הייתה מתחילה בעלת הסמכות של מינוי הדיינים.
<ישראל רוזן: נבחרים כאלה שנאמנים על הרב הראשי.
<ישראל רוזן: במקרה הזה זה נשיא בית הדין.
<ישראל רוזן: לאחר מכן היה הרב לאו, הרב עמאר.
<ישראל רוזן: כך המשיך והלך, כולל בצבא.
<ישראל רוזן: הייתה אי שביעות רצון מההתחלה, בעיקר של גורמים ליבראליים, לא אורתודוכסים.
<ישראל רוזן: על רקע זה הוקמה ועדת נאמן.
<ישראל רוזן: בוועדת נאמן קראו לזה פשרת נאמן.
<ישראל רוזן: פשרת נאמן הייתה שבתחום ההכשרה לגיור ניתן מקום גם לגורמים לא אורתודוכסים, שזה פחות היה איכפת לנו, כאשר תחום בתי הדין יישאר בידי הרבנות הראשית.
<ישראל רוזן: זאת הייתה מילת המפתח של פשרת נאמן.
<ישראל רוזן: היא הפכה להיות משהו קדוש בחוקי הכנסת.
<ישראל רוזן: זה לא חוק, אבל זה הפך משהו שמצטטים אותו.
<ישראל רוזן: ההחלטה הייתה שהגיור בידי הרבנות, ההכשרה יכולה להיות על ידי עמותות וכו'.
<ישראל רוזן: היו טענות, מצד אחד, על כמות המתגיירים שלא מדביקה את הגידול ואת החששות לנישואי תערובת, שזאת בעצם בעיה, ומצד שני, טענות של גורמים תורניים שאמרו לאפשר לרבנים יותר ליברליים - זו מילה לא מוגדרת ולא קשורה לקריטריונים מוגדרים - להיכנס לתמונה, כי אולי זה ירחיב את כמות המתגיירים.
<ישראל רוזן: על רקע זה צצו הצעות החוק.
<ישראל רוזן: אני לא בצד הפוליטי.
<ישראל רוזן: נפגשתי עם אנשים רבים שעוסקים בזה, כולל עם סגן שר הדתות.
<ישראל רוזן: כל הצעת המחליטים הזאת מתמקדת ברבני ערים.
<ישראל רוזן: זאת לא שאלה של סמכות, לא סמכות, ידע או לא ידע.
<ישראל רוזן: הערכה היא שמבין רבני הערים הרב שמואל אליהו, שהוא רב העיר צפת, די דומה למצבת הדיינים הנוכחיים.
<ישראל רוזן: אולי יש מספר רבנים אחרים – הזכרתם רבני צוהר וכו' - שיש להם השקפות עולם יותר ליבראליות.
<ישראל רוזן: אם נותנים להם את הסמכות, הרב הראשי, שזה כפוף אליו, לא יכול לשלוט.
<ישראל רוזן: הוא לא יכול להגיד שהוא מעיין בכל תיק ולשאול, למשל, למה במקרה אחד אפשרו לגייר אישה שהילד לא למד בבית ספר דתי בשנה אחת אלא רק בשנה שנייה.
<ישראל רוזן: אני מביא דוגמה לקריטריונים שלא כתובים.
<ישראל רוזן: הם common sense של הדיינים.
<ישראל רוזן: כל המשאלה שלי, של חלק גדול מהדוברים פה וגם שלך - - אתם רוצים רבני ערים?
<ישראל רוזן: אתם רוצים להרחיב?
<ישראל רוזן: אם לרבנות הראשית, לרב הראשי, לנשיא בית הדין יש יכולת שליטה באישיות רבני הערים, שאת זה הוא מקבל ואת זה הוא לא מקבל - - זה לא בגי"ץ הדברים האלה.
מירי רגב: זה כן בגי"ץ.
מירי רגב: זאת בדיוק הבעיה שהייתה לגבי השמיטה.
מירי רגב: כל אחד החליט לבד.
מירי רגב: בג"ץ אמר שהמדינה תקבל החלטה מה עושים בעניין השמיטה.
<ישראל רוזן: השאלה היא מי מאשר את הרכב רבני הערים.
<ישראל רוזן: האם מאשר הרב הראשי, או מאשר את זה ראש מינהל הגיור?
<ישראל רוזן: כאן הנקודה.
<ישראל רוזן: זה כל הוויכוח.
<ישראל רוזן: השאלה מי זה ראש מינהל הגיור.
<ישראל רוזן: אם ראש מינהל הגיור הוא הרב דרוקמן, כמו שהיה קודם, הרב שמואל אליהו, אני או הרב אלי בן דהן, אז לרב הראשי אין בעיה שיאשר את זה ראש מינהל הגיור.
<ישראל רוזן: בהצעת המחליטים הוציאו את הרב הראשי, הדירו אותו לחלוטין.
<ישראל רוזן: אפשרו גם לאדם חילוני, לאדם לא יהודי להיות ראש מינהל הגיור.
<ישראל רוזן: רשום פה שהוא יהיה איש מינהל, אש מערך.
<ישראל רוזן: יש פה 3 נקודות.
<ישראל רוזן: אלי בן דהן מסכים, אבל מסכים בתנאי שיחולו כמה שינויים בהצעה הזאת.
<ישראל רוזן: א', שהרב הראשי הוא זה שמאשר את ההרכבים של רבני הערים.
<ישראל רוזן: יש לו עמדה באישור ההרכבים.
<ישראל רוזן: ב', העניין של תקנות הגיור.
<ישראל רוזן: פה כתוב שיכינו את זה שרת המשפטים והשר לשירותי הדת.
<ישראל רוזן: הרב הראשי לא בעסק.
מירי רגב: יוכלו בשיתוף עם הרבנים.
<ישראל רוזן: לא כתוב.
<ישראל רוזן: היה צריך להיות שזה יהיה בהתייעצות, בשיתוף או בהסכמה.
<ישראל רוזן: הרב הראשי צריך להיות בתקנות הגיור.
<ישראל רוזן: הדבר הנוסף הוא ראש מערך הגיור.
<ישראל רוזן: ראש מערך הגיור חייב להיות, כמו בהחלטת ממשלה קודמת, איש שמוסכם על ראש הממשלה ועל הרב הראשי.
<ישראל רוזן: הרב דרוקמן נבחר בתור אדם מוסכם.
<ישראל רוזן: אם יהיה ראש מערך גיור לאומתי - -
מירי רגב: איך אפשר לשים ראש מערך גיור דרוזי?
<ישראל רוזן: לא דרוזי.
<ישראל רוזן: אין חשש.
מירי רגב: למה אין חשש?
מירי רגב: הכל יכול להיות.
<ישראל רוזן: אם הוא יהיה אדם מינהלתי - -
תמר זנדברג: אם ישימו אדם רפורמי או חילוני, זה יהיה הרבה יותר גרוע מדרוזי.
מירי רגב: את יודעת מה, אני יכולה להבין את זה.
<ישראל רוזן: אם ראש מערך הגיור לא יהיה נאמן על הרב הראשי - - יכול להיות שהוא יהיה אישה חרדית.
<ישראל רוזן: אני מניח שאישה חרדית לא תהיה נאמנה על הרב הראשי.
תמר זנדברג: למה אתה מניח דבר כזה?
<ישראל רוזן: בשלושת הדברים האלה הרב הראשי - -
מירי רגב: צריכה להיות התייעצות עם הרב הראשי.
<ישראל רוזן: לא התייעצות.
מירי רגב: בתיאום איתו.
<ישראל רוזן: בתיאום ובהסכמה.
<ישראל רוזן: אז אין בעיות.
<ישראל רוזן: נראה לאן נגיע.
<ישראל רוזן: יכול להיות שעל ידי זה ייווצר מצב שיהיו רבנים שקצת יותר ירחיבו, הרב הראשי יקבל את זה, ובא לציון גואל.
<ישראל רוזן: מה כאן הרעש הגדול?
<אברהם קטלן: יש אי דיוק בדברים.
<אברהם קטלן: יש התפתחות שכנראה הרב רוזן לא מודע לה.
<אברהם קטלן: האי דיוק הוא שעל פי החלטת הממשלה כללי מערך הגיור מונחים על ידי הרב הראשי.
<אברהם קטלן: הפרקטיקה הרווחת היום היא שבנושאים טעונים הם פונים אליו ומבקשים את הנחייתו ואת עמדתו.
מירי רגב: הבעיה היא לא שהם מבקשים את הנחייתו מתי שהם רוצים.
מירי רגב: יהיה רב מאחת השכונות שיחליט שהוא רוצה לגייר לבד, בלי הרבנות.
מירי רגב: הרב הראשי לא יהיה מוכן לחתום על הגיור שלו.
מירי רגב: זה באמת שתי מדינות לשני עמים.
דוד צור: זה קיים כבר.
יוני שטבון: זאת הסיבה שמשרד הדתות לא מסכים.
מירי רגב: הרב הראשי הוא עד כדי כך צוואר בקבוק?
מירי רגב: הוא לא ניתן לדיבור?
מירי רגב: הם האנשים שהלכו בעניין של העגונות.
מירי רגב: אני רוצה כמה שיותר ושכמה שיוכלו יהיו.
מירי רגב: אני רוצה להנגיש את השירות הזה.
תמר זנדברג: אנחנו באנו לדיון בנושא מערך הגיור וההתנהלות של המשרד לשירותי דת.
תמר זנדברג: זה לא הדיון הראשון בנושא הזה.
תמר זנדברג: היינו כאן בוועדה בדיונים קודמים בנושא של הקשיים בגיור, מה שאתם קוראים הבירוקרטיה.
תמר זנדברג: שמענו סיפורים.
מירי רגב: על הנושא הרפורמי נעשה דיון נקודתי.
תמר זנדברג: זאת הייתה כותרת הדיון.
תמר זנדברג: לכך באנו.
תמר זנדברג: לא בדיוק ידענו שהדיון הזה עומד להיות התנגחות בשרת המשפטים ובחבר הכנסת שטרן על ההצעות שלהם להקל בגיור.
תמר זנדברג: הבעיות של הקואליציה לא מענייני.
תמר זנדברג: אני אישה חילונית.
תמר זנדברג: אני מייצגת ציבור חילוני.
תמר זנדברג: לא הייתי רוצה לבוא לדיונים האלה.
תמר זנדברג: זה לא מענייני, זה לא מעניין את הציבור שלי.
יוני שטבון: אתם - -
תמר זנדברג: עמדתנו היא הפרדת דת ומדינה.
תמר זנדברג: העובדה שאתה בדבריך הפכת את מוסד הרבנות הראשית לקדוש - - הרבנות הראשית לא ירדה לעם ישראל עם התורה מסיני.
תמר זנדברג: זה מוסד מינהלתי.
<קריאה: גם בית - -
תמר זנדברג: אנחנו אזרחים של מדינה דמוקרטית.
תמר זנדברג: המוסדות שעל פיהם אנחנו מתנהלים צריכים להיות אזרחיים.
תמר זנדברג: האסכולה שאני מייצגת תומכת בהפרדת הדת והמדינה.
תמר זנדברג: כל עוד זה לא מתקיים, הציבור שאני מייצגת כבול, לצערי, בנישואים, בגירושים, בקבורה, בגיור.
תמר זנדברג: הרבנות הראשית וכל המוסדות שאתם מדברים עליהם לא מעניקים שירותים אך ורק לציבור האורתודוכסי, בין אם הוא חרדי ובין אם הוא מהציונות הדתית.
תמר זנדברג: הם מעניקים לחילוניים, לרפורמים, לקונסרבטיבים, למסורבי הגיור, למסורבות הגט, לכולם.
תמר זנדברג: אנחנו כבולים בעל כורחנו.
תמר זנדברג: אין לנו ברירה אלא לבוא ולהתריע על הדיון שמתנהל ונמצא ברקע של כל הדבר הזה.
תמר זנדברג: אתם מנסים לסכל פה הצעות חוק שבאות להקל בגיור.
תמר זנדברג: מה שעומד כאן
תמר זנדברג: מאחורי הדיון הזה זאת השאלה אם מדובר באיזה שהוא קושי בירוקרטי שקשה לחיילים ולנשים להגיע, או מדובר במהות.
תמר זנדברג: אני טוענת שמדובר במהות.
תמר זנדברג: אתה ציינת אושיה שהיא שומרת הסף.
תמר זנדברג: אתם לא רוצים להקל בגיור.
תמר זנדברג: כי זה שומר על אילנות היוחסין, זה שומר על טוהר הדם.
יוני שטבון: העם היהודי זה טוהר הדם?
תמר זנדברג: אתם רוצים לשמור על אילנות היוחסין.
תמר זנדברג: אתם לא רוצים להקל בגיור, כי אתם לא רוצים לקבל לשורות היהדות - -
יוני שטבון: אנחנו רוצים לשמור על העם היהודי.
תמר זנדברג: יש בינינו ויכוח מהותי אם גיור יכול להיות אך ורק אורתודוכסי.
תמר זנדברג: כפי שציין כאן ביושר ובצדק האדון המכובד שהקים - -
מרדכי יוגב: תמר, הגיור הוא יהודי על פי ההלכה.
תמר זנדברג: יש כל מיני סוגי - -
מרדכי יוגב: אין כל מיני.
תמר זנדברג: יש כל מיני סוגים של יהודים.
תמר זנדברג: אין לך מונופול על היהדות.
מרדכי יוגב: יש לעם הנצח מונופול.
מרדכי יוגב: לך אין הבנה, לא מונופול.
מרדכי יוגב: לא למדת.
מרדכי יוגב: תלמדי.
תמר זנדברג: את הציונים תחלק לילדים שלך בבית הספר.
מרדכי יוגב: אני לא בקי בתחומים שאת בקיאה.
תמר זנדברג: ציין אדוני באמירה מובלעת שהרב הראשי או רב העיר לא יבדוק אם הילד הולך לבית ספר דתי או לא.
תמר זנדברג: תאר לעצמך, שומו שמיים, שיש גם אנשים חילונים שרוצים להתגייר ולא רוצים לשלוח את ילדיהם לבית ספר דתי כתנאי לגיור.
תמר זנדברג: זה פשע?
תמר זנדברג: זאת עבירה על החוק?
תמר זנדברג: יש זרמים רפורמים שמגיירים בחו"ל.
תמר זנדברג: זה זרם אחר ביהדות.
תמר זנדברג: הרבנות הראשית מונהגת היום על ידי זרם אחד ביהדות.
תמר זנדברג: זאת לא היהדות כולה.
<ישראל רוזן: הם לא מוכרים על ידי הרבנות לצורכי נישואין.
תמר זנדברג: הם לא מוכרים על ידי הרבנות האורתודוכסית.
<ישראל רוזן: הם מוכרים לצורך חוק השבות.
<ישראל רוזן: על כל אלה שכאן בארץ חל חוק השבות.
<ישראל רוזן: הם לא מתגיירים למען חוק השבות, כי כולם מחזיקים בתעודות זהות.
<ישראל רוזן: הם באים להתגייר רק בשביל להיות מוכרים על ידי הרבנות הראשית, אחרת בשביל מה להתגייר.
יוני שטבון: אין בעיה.
יוני שטבון: חוק השבות חל עליהם.
תמר זנדברג: חוק השבות חל עליהם, אבל בשביל הגיור הם לא מספיק טובים.
תמר זנדברג: זאת הבעיה שלנו.
תמר זנדברג: כאן בדיוק הבעיה.
תמר זנדברג: בהפגנות של המחאה החברתית היינו אומרים שזו לא טעות, זו מדיניות.
תמר זנדברג: אין פה איזה קושי בירוקרטי שצריך להקל עליו בלהסביר פנים, ביותר לחייך וכו'.
תמר זנדברג: יש כאן בעיה מהותית בשאלה של איך אנחנו מתנהלים בנושא הגיור.