GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דרור גרניט: המשמעות של תאגיד היא שהאישיות המשפטית נפרדת.
<דרור גרניט: מה זה אומר שזה לא יהיה תאגיד?
<דרור גרניט: זה אומר שהמשקיע בעצמו ישכור את העובדים, בעצמו יתקשר בחוזים, ייקח את ההלוואות, ייקח את הערבויות.
<דרור גרניט: לא תהיה שום אישיות משפטית חוצצת.
<דרור גרניט: האם מישהו באמת חושב שהיקף פעילות עסקית משמעותית יכול להיעשות על שמו הפרטי?
מירי רגב: מה אם זה מה שבעל עסק רוצה?
<דרור גרניט: מה התקנות מאפשרות לו?
<דרור גרניט: מה זה אומר שהוא משקיע בתאגיד ישראלי?
<דרור גרניט: זה אומר שהוא קונה, לצורך הדיון, תאגיד קיים, או שאם הוא נורא רוצה, הוא יכול לפנות לרשם החברות ולהקים חברה.
<דרור גרניט: הוא יכול לעשות את זה בעמותה אם הוא נורא רוצה.
פנינה תמנו: מה החשש שלך מכך שמי שעומד בפרונט זה הפרסונה ולא האישיות המשפטית?
<דרור גרניט: בעולם העסקי של היום לא מקיימים פעילות עסקית משמעותית בלי תאגיד.
<דרור גרניט: זה basic.
פנינה תמנו: אתה אומר שבלאו הכי, גם אם אנחנו מדברים על עסק ולא על תאגיד, זה לא מפריע לך, כי מי שבסוף יגיע לזה יהיו תאגידים.
פנינה תמנו: אתה לא צריך להתנגד לזה נחרצות, אלא אם כן יש לך טעם אחר.
<דרור גרניט: מה זה "טעם אחר"?
<דרור גרניט: זה הטעם.
פנינה תמנו: האם יש לך טעם אחר?
פנינה תמנו: אתה אומר שבלאו הכי מי שמקיים היקף עסקי מאוד גדול הוא תאגיד.
פנינה תמנו: אני לא מבינה למה אתה מתנגד למונח "עסק" שאנחנו רוצים.
פנינה תמנו: אומר לך היועץ המשפטי שאתה לא יכול להטעות ולומר שכל מי שמנהל היקף עסקים גדול הוא רק תאגיד.
<דרור גרניט: מה זה "להטעות"?
פנינה תמנו: אני לא מצליחה למצוא את ההיגיון.
פנינה תמנו: אם היית אומר משהו הגיוני, היית שומע שאני מסכימה.
מירי רגב: אולי משרד התמ"ת יאמר לנו מה ההבדל בין עסק לתאגיד.
<דבי מילשטיין: תאגיד, כמו ששמעתם, זה חברה רשומה או שותפות רשומה.
<דבי מילשטיין: עסק לא חייב להיות רשום.
מירי רגב: מה זאת אומרת "לא חייב להיות רשום"?
<דבי מילשטיין: הדרישה הזאת הגיעה ממשרד האוצר.
<דבי מילשטיין: הם לא נמצאים כאן כרגע, לכן קשה לנו להסביר ולהבהיר את הנקודה הזאת.
<עמוס ארבל: כיושב ראש הוועדה אני רוצה להגיד שהסוגיה הזאת עלתה תוך כדי הדיונים.
<עמוס ארבל: אנשי המיסוי של משרד האוצר השתתפו בדיונים עצמם.
<עמוס ארבל: ההחלטה הייתה מפאת הזהירות המתחייבת להשקעה במדינת ישראל.
<עמוס ארבל: היום זה ארצות הברית.
<עמוס ארבל: בואו נניח שכולם טהורים, תקינים והכל בסדר, אבל מחר זה יכול להיות ניגריה ומדינות אחרות שיכולות להיות בעייתיות בהקשר של השליטה על הכסף והיכולת של מדינת ישראל לפקח על ההשקעה שלהן.
<עמוס ארבל: יש פה גם עניין של כסף שחור, חלילה, שלא יולבן בכניסה שלו לישראל.
פנינה תמנו: זה נשמע יותר הגיוני.
<עמוס ארבל: זה עלה לא אחת.
<עמוס ארבל: נניח שסוחר סמים מדופלם מקולומביה רוצה לבוא ולהשקיע בישראל ולהקים פיצה, פלאפל שעוד לא המציאו את הטעם שלהם.
<עמוס ארבל: אנחנו נאשר לו מן השקעה כזאת?
<עמוס ארבל: זה משקיע או לא משקיע?
<תומר רוזנר: אתה לא תיתן לו.
<עמוס ארבל: אנחנו צריכים לתת להן התייחסות.
<עמוס ארבל: אנחנו צריכים לשמור, בוודאי בהתחלה ולגבי הפעם הראשונה.
<עמוס ארבל: ארצות הברית זו הפעם הראשונה.
<עמוס ארבל: היא מודל ופיילוט.
<עמוס ארבל: לא צריך לפחד להגיד את זה.
<עמוס ארבל: מדובר בפיילוט שלומדים עליו את הדברים.
<עמוס ארבל: נתקן חקיקה, נשנה.
מירי רגב: בואו נעשה את זה הוראת שעה.
<עמוס ארבל: אני לא יודע מה ההבדל בין הוראת שעה למשהו שהוא לא הוראת שעה.
<עמוס ארבל: אנחנו מאוד מבושלים בלהתקדם עם זה.
<עמוס ארבל: כן תאגיד או לא תאגיד, לא צריך לחשוש מזה.
פנינה תמנו: גברתי היושבת-ראש, אפשר, אולי, לסייג את זה ולומר ששר האוצר או השר האמון יוכל לתת הוראת הרחבה מעבר לאותו תאגיד.
מירי רגב: אלו תקנות שאמורות להיות מאושרות פה.
פנינה תמנו: אפשר להשאיר את העניין של התאגיד, אבל שיהיה סעיף שיאפשר לשר, במידה והוא רואה שצריך להרחיב, להוסיף עוד סוגי עסקים.
פנינה תמנו: השר האמון יוכל לעשות את זה.
מירי רגב: שתהיה אופציה גם לעסק.
מירי רגב: אנחנו נשאיר את זה כתאגיד , עם אופציה שאפשר יהיה להרחיב לעסק.
מירי רגב: מי השר האחראי על זה?
פנינה תמנו: האוצר.
<עמוס ארבל: התקנות של שר הפנים.
פנינה תמנו: התקנה היא אוצרית.
<אביטל שטרנברג: הסמכות בחוק היא לא של שר האוצר.
פנינה תמנו: בהתייעצות.
מירי רגב: אפשר להגיד שהמיזם העסקי יהיה תאגיד ו/או עסק.
מירי רגב: לגבי העסק, תחליטו - -
פנינה תמנו: נעשה תאגיד, אבל נגיד שאם ראה שר הפנים, בהתייעצות עם שר האוצר - -
מירי רגב: עזבי את הנוסח.
<דבי מילשטיין: שר הכלכלה.
מירי רגב: ששר הכלכלה ילך לוועדת הכלכלה.
<תומר רוזנר: הוא אמר שהוא מסכים.
מירי רגב: פה אנחנו מאשרים לשר הפנים.
מירי רגב: אלו תקנות של שר הפנים, לכן שר הפנים יהיה רשאי להחליט על הרחבת התאגיד לעסק בהתייעצות עם השרים הרלוונטיים - שר הכלכלה ושר האוצר.
פנינה תמנו: זה נראה לי הגיוני.
<תומר רוזנר: להסמיך את השרים להרחיב את התקנות בצורה כזאת זה לא מקובל.
<תומר רוזנר: אני חושב שאפשר להסמיך את הוועדה המייעצת כך שהיא זאת שתוכל להרחיב.
מירי רגב: מקובל שהוועדה תאשר.
מירי רגב: תומר יסגור את הנוסח עם משרד המשפטים.
מירי רגב: למה אתם רוצים דווקא עסק פעיל ולא השקעה?
<דרור גרניט: גם בסיפור הזה התפלאתי על ההערה, כי הדרישה שלנו הולמת לחלוטין את הדרישה האמריקנית.
מירי רגב: זה לא מעניין אותי אם זה הולם את הדרישה האמריקנית.
מירי רגב: אני אגיד לך למה אתה צודק.
מירי רגב: אתה צודק, כי פעיל אומר שזה ישפיע על המשק הישראלי.
מירי רגב: בהכנה, אלוהים יודע מתי זה יהיה.
מירי רגב: אני רוצה שהתקנה הזאת תביא השפעה מידית למשק הישראלי.
מירי רגב: תומר, אני לא מקבלת פה את עמדתך.
מירי רגב: לגבי האשרה, אני מקבלת את עמדת משרד המשפטים, את עמדת הממשלה.
מירי רגב: לגבי תנאי ההדדיות, אני מקבלת את עמדת הממשלה.
מירי רגב: הסמכות תהיה סמכות של השר על פי חוק הכניסה לישראל.
מירי רגב: אני מקבלת את עמדת היועץ המשפטי של הוועדה.
מירי רגב: לגבי התאגיד, אני מקבלת את ההצעה שהורחבה פה בהמשך לדיון שהיה של היועץ המשפטי של הוועדה.
מירי רגב: תסגרו ביניכם את העניין.
מירי רגב: לגבי עסק פעיל, אני לא מקבלת את המלצת הוועדה.
מירי רגב: מי בעד התקנות כפי שהוקראו עם השינויים שנאמרו כאן על ידי הוועדה?
מירי רגב: שלום לכל האנשים שהגיעו לכאן בפגרה – חברי הכנסת, כבוד הרבנים שהגיעו, נציגי המשרדים השונים.
מירי רגב: אני פותחת את ועדת הפנים והגנת הסביבה בעניין הגיור.
מירי רגב: סוגיית הגיור עלתה מספר פעמים בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
מירי רגב: היא עלתה שוב מחדש בעקבות החלטת מציעים שהוגשה על ידי שרת המשפטים, בתיאום עם שר הדתות.
מירי רגב: כך נכתב בהצעת המחליטים.
מירי רגב: משום ששמחתי לשמוע שהממשלה החליטה להעביר את כל סוגיית הגיור למשרד הדתות וחשבתי שזה בהחלט תחום אחריותו של משרד הדתות - מן הסתם משרד הדתות כפוף לוועדת הפנים - חשבתי שנכון לקיים כאן דיון עקרוני, דיון ראשון, דיון לפני שהממשלה מקבלת החלטה בעניין אותה הצעת מחליטים.
מירי רגב: רציתי שגם ועדת הפנים והגנת הסביבה תאמר את עמדתה הברורה בסוגיות האלו.
מירי רגב: אני רוצה להזכיר לכולם שמונתה ועדת נאמן בנושא הגיור, בראשותו של שר המשפטים לשעבר, שפעלה הרבה מאוד, קיימה הרבה מאוד ישיבות בנושא הגיור.
מירי רגב: שתי החלטות שלה שאני חושבת שחשוב שנציין אותן כאן: "סבורה הוועדה כי מימוש המלצות הוועדה יביא לקירוב בין חלקי העם, הן בארץ והן בחו"ל, בכל מה שקשור לגיור.
מירי רגב: צו השעה הינו לחתור לאחדות ישראל, לחיים של שיתוף וכבוד הדדי.
מירי רגב: מקובל ומוסכם כי ראוי לקיים תהליך גיור מממלכתי אחיד על פי דין תורה, שיהיה מוכר על ידי כלל ישראל.
מירי רגב: כך ניתן להבטיח את אחדות עם ישראל".
מירי רגב: ברור היה לכולם, גם על ידי הוועדה המכובדת הזאת שנפגשה עם גורמים רבים, ביניהם הרבנות הצבאית הראשית שנמצאים פה נציגיה היום, שנושא הגיור צריך להיות על פי דין תורה, צריך להיות משהו שמשתף ומאחד, לא שייצור פה מצב שיהיו מגיירים שונים שלא על פי קריטריונים ברורים וידועים מראש.
מירי רגב: הייתה החלטת ממשלה מספר 3613 ב-7.4.2008 שקיבלה את המלצות ועדת נאמן.
מירי רגב: לא הבנתי מה קרה עכשיו.
מירי רגב: הייתה ועדה שקיבלה החלטות בנושא הגיור שהיו מקובלות על כולם.
מירי רגב: פתאום באה הצעה נוספת שמדברת על ליצור מערך גיור אלטרנטיבי למערך שקיים היום.
מירי רגב: אני לא חובשת כיפה שחורה, כפי שאתם רואים, ואני גם לא הולכת עם חצאית ארוכה ומכסה את כל כולי.
מירי רגב: אני לא שייכת לזרם כזה או אחר.
מירי רגב: אני יהודייה.
מירי רגב: אני מבינה שצריכים להיות כמה עקרונות שמנחים את העם היהודי, כפי שקבע בג"ץ בעניין השמיטה.
מירי רגב: לא כל אחד עושה לו דין מה מותר ומה אסור בעניין השמיטה, אלא יש אחריות כוללת של הרבנות הראשית ומשרד הדתות בעניין השמיטה.
מירי רגב: כך גם בעניין עקרוני כמו נושא הגיור.
מירי רגב: נשאלת השאלה מדוע ומה היו הסיבות לכך שיש החלטת מחליטים שונה ממה שקיים היום.
מירי רגב: הדבר הנוסף הוא אם זה היה בתיאום שרת המשפטים.
מירי רגב: מדוע שרת המשפטים מגישה הצעת מחליטים בנושא גיור שהוא תחת שר הדתות?
מירי רגב: הדבר השלישי שאני רוצה לשמוע, לפני שאני פותחת את הנושא הזה לדיון, הוא אם ההחלטה הזאת היא בתיאום עם משרד הדתות.
מירי רגב: אלו שלוש הסוגיות שאני רוצה לשמוע.
מירי רגב: לפני שאני פותחת את הנושא לדיון אני רוצה לשמוע את נציג משרד הדתות.
מירי רגב: נא לענות בבקשה על 3 השאלות הבאות: אחת, מדוע היינו צריכים החלטת מציעים אחרת בעניין הגיור.
מירי רגב: שתיים, מדוע שרת המשפטים היא זו שהגישה את ההצעה הזאת ולא משרד הדתות.
מירי רגב: האם צריך לשנות את החלטת ממשלת ישראל ולהעביר את האחריות בנושא הגיור למשרד המשפטים?
מירי רגב: הדבר השלישי הוא אם ההצעה הזאת הייתה מתואמת עם משרד הדתות.
תמר זנדברג: יש לי שאלת ביניים.
תמר זנדברג: מה הכותרת של הדיון הזה?
מירי רגב: נושא הדיון הוא סוגית הגיור, עד כמה משרד הדתות קשור להחלטת המציעים שהתגבשה.
תמר זנדברג: אני מקריאה מהיומן שלי בתור חברת ועדה – תקנו אותי אם אני טועה: "התנהלות המשרד לשירותי דת בנושא הגיור".
תמר זנדברג: הכותרת מדויקת?
תמר זנדברג: זאת לא הכותרת שפורסמה?
מירי רגב: זאת הכותרת שפורסמה.
מירי רגב: תהיה גם התייחסות של משרד הדתות לעניין הגיור בכלל, אבל כחלק מהעניין אני רוצה לשמוע מדוע - -
תמר זנדברג: יהיה דיון בנושא התנהלות המשרד לשירותי דת בנושא הגיור?
תמר זנדברג: הדיון הזה הוא אחר ממה שבאנו אליו.
מירי רגב: יהיה דיון, כפי שהקראת, על התנהלות משרד הדתות בעניין הגיור.
מירי רגב: זה יהיה החלק השני של הדיון.
<אברהם קטלן: אני רוצה לענות על השאלה שלך לגבי איך נולדה הצעת המחליטים הזאת.
<אברהם קטלן: חבר הכנסת אלעזר שטרן קידם הצעת חוק שעברה 3 קריאות בוועדת חוקה, חוק ומשפט.
<אברהם קטלן: עיקר מטרתה לאפשר לרבני ערים לגייר גיור שמוכר על ידי מדינת ישראל, להרחיב את שורות המגיירים.
<אברהם קטלן: ההחלטה הזאת, לדעת השר לשירותי דת, פוגעת במעמדו של הרב הראשי מכוח פקודת ההמרה.
<אברהם קטלן: כדי לעקוף את הצעת החוק הזאת או לא להחליף אותה, הם הגיעו להסכמה שתהיה הצעת מחליטים במקום הצעת החוק הזאת.
<אברהם קטלן: זאת הסיבה לכך שנולדה החלטת המציעים.
מירי רגב: אני פעם ראשונה שומעת שהצעה של חבר כנסת שעולה לוועדת שרים מאושרת אוטומטית, כאשר אם היא לא מאושרת, צריך להביא הצעת חוק ממשלתית שתעקוף אותה.
מירי רגב: לא, מרגי?
מירי רגב: הלוואי עלינו שיהיו הצעות חוק כאלו.
מירי רגב: יש כאן אינטרס של גורם בתוך הכנסת ובממשלה לאשר הצעת חוק שאומרת שיש להרחיב את הגיור גם לרבני ערים.
מירי רגב: זאת הסיבה שהיא אושרה בוועדת שרים לחקיקה.
מירי רגב: מי שאישרה אותה זו יושבת ראש ועדת שרים לחקיקה, שרת המשפטים.
<אברהם קטלן: היא גם עברה 3 קריאות בוועדת חוקה, חוק ומשפט.
מירי רגב: ההחלטה הזאת היא בניגוד למשרד הדתות.
מירי רגב: האם הבנתי את מה שאתה אומר?
<אברהם קטלן: נכון.
<אברהם קטלן: הצעת החוק הזאת איננה מקובלת על משרד הדתות.
מירי רגב: ובכל זאת היא אושרה.
<אברהם קטלן: הצעת החוק אושרה ועברה 3 קריאות בוועדת חוקה, חוק ומשפט.
<אברהם קטלן: היא תלויה ועומדת בפני רביזיה.
יוני שטבון: היא תלויה ועומדת בפני רביזיה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
מירי רגב: האם הצעת החוק הפרטית של רבני ערים עברה 3 קריאות וכרגע יש עליה רביזיה?
מירי רגב: היא עברה את 3 הקריאות, למרות שהאחריות על נושא הגיור במדינת ישראל היא של שר הדתות שהתנגד להצעה הזאת.
מירי רגב: הבאתם עכשיו הצעת מחליטים.
<אברהם קטלן: אנחנו לא הבאנו.
דוד צור: בוא נשים את הדברים נורא פשוט על השולחן.
דוד צור: הוא לא איש פוליטי.
מירי רגב: יש כאן עניין מהותי, לא פוליטי.
מירי רגב: יש כאן עניין הלכתי, לא עניין פוליטי.
מירי רגב: אני רוצה להוריד פוליטיקה.
דוד צור: את פונה לאדם שלא יכול לומר לך את הדברים.
מירי רגב: הוא יכול וחצי לומר לי.
דוד צור: הוא פקיד ממשלתי.
דוד צור: הוא מנוע אפילו מלהסביר למה זה הגיע להצעת מחליטים.
מירי רגב: משרד הדתות, אתה אומר לי שהייתה הצעת חוק פרטית שאושרה וכרגע יש עליה רביזיה.
מירי רגב: כדי למנוע את המצב שבו רבני ערים יוכלו גם לגייר, באה שרת המשפטים בהצעה אחרת, מתואמת עם משרד הדתות.
<אברהם קטלן: הנוסח שלפניי, עד כמה שאני יודע מסגן השר, לא מקובל עליו.
<אברהם קטלן: את מכניסה אותי לפינות לא נוחות, כפי שאמר חבר - -
מירי רגב: עזוב עכשיו את הצעת המחליטים.
מירי רגב: תסביר לי איך עובד הגיור במדינת ישראל, מי מגייר, על פי מה הוא מגייר, מי קובע את הקריטריונים של גיור, כמה זמן התהליך הזה קורה, ממתי הוא קורה.
מירי רגב: תסביר לנו איך מתבצע גיור במדינת ישראל.
<אברהם קטלן: אני לא אסקור סקירה היסטורית מראשית, אלא אתחיל מהחלטת הממשלה.
מירי רגב: אנחנו נכנסים פה למהות הדיון, כפי שהוגדר בפרוטוקול.
<אברהם קטלן: אני אתחיל מהחלטת הממשלה המרכזית שכוננה את מערך הגיור במשרד ראש הממשלה מלכתחילה.
<אברהם קטלן: בעקבות ועדת חלפון בשנת 2007 שדנה בנושא הגיור שהיה מפוצל ומטופל בכמה משרדי ממשלה שונים, הוועדה המליצה לממשלה על איגום משאבים ועל הקמת מערך גיור.
<אברהם קטלן: הממשלה אימצה את המלצות הוועדה והקימה בתשס"ח 2008 מערך גיור ממלכתי במשרד ראש הממשלה שיגייר על פי ההלכה ויונחה הלכתית על ידי הרב הראשי לישראל הראשון לציון, הרב שלמה עמאר דאז.
מירי רגב: הייתה גם החלטת ממשלה ששינתה את זה מהרב עמאר לרב יצחק יוסף.
<אברהם קטלן: בתשע"ד.
מירי רגב: ב-2014.
מרדכי יוגב: בתחילת 2014.
<אברהם קטלן: בינואר 2014.
מירי רגב: מערך הגיור הממלכתי היה תחת לשכת ראש הממשלה.
מירי רגב: היום אנחנו יודעים שהוא עבר למשרד הדתות בהחלטה מסודרת.
מירי רגב: לפי איזה קריטריונים מגיירים במדינת ישראל ובכל העולם?
<אברהם קטלן: מערך הגיור הוקם לצורכי גיורם של מי שהגיעו ארצה על פי חוק השבות ואינם יהודים על פי ההלכה.
<אברהם קטלן: הוא לא הוקם לצורכי הכרה בגיורי חו"ל.
<אברהם קטלן: לצורכי הכרה בגיורי חו"ל יש מחלקה ברבנות הראשית לישראל.
<אברהם קטלן: מי שמכיר או לא מכיר בגיורי חו"ל לעניין חוק השבות זה משרד הפנים.
<אברהם קטלן: בעקבות בג"ץ הם הוציאו נוהל מה יוכר, לא יוכר ואיך יוכר.
<אברהם קטלן: משרד הפנים הסתייע בעניין גיורי חו"ל ברבנות הראשית לישראל והסוכנות היהודית.
<אברהם קטלן: זה לא נוגע למערך הגיור.
<אברהם קטלן: מערך הגיור הוקם לצורכי מי שאינם יהודים שהגיעו ארצה מכוח חוק השבות.
מירי רגב: מי קובע את הקריטריונים?
מירי רגב: מי על פי ההלכה פוסק בעניין הגיורים?
<אברהם קטלן: על פי החלטת הממשלה, הגיור בישראל ייעשה על פי ההלכה.
<אברהם קטלן: מי שינחה את מערך הגיור הממלכתי יהיה הראשון לציון.
<אברהם קטלן: הוא גם קבע כללי גיור ובקשות לדיון.
<אברהם קטלן: לפי הכללים האלה פועלים בתי הדין הממלכתיים המיוחדים לגיור, שהוקמו אף הם במסגרת אותה החלטת ממשלה.
מירי רגב: הרב הצבאי הראשי מקבל את פסק ההלכה של הראשון לציון לגבי חיילים בודדים מחו"ל שבאים ורוצים להיות יהודים?
<משה לאופר: מתואמים לחלוטין.
<ישראל רוזן: כדיין גיור אני יכול להגיד שזה לא מדויק.
יעקב מרגי: תעודת ההמרה נחתמת בסוף על ידי ראש העדה גם לגיורי צה"ל.
מירי רגב: זה מערך הגיור כפי שקורה היום.
מירי רגב: האם יש איזה שהן תלונות לגבי מערך הגיור?
מירי רגב: האם מערך הגיור מקשה?
מירי רגב: האם המהלך הזה הוא מהלך שמונע מאנשים שרוצים להיות יהודים, להיות יהודים?
מירי רגב: האם אתם יודעים על תלונות בעניין הזה?
מירי רגב: אני רוצה לשמוע מצה"ל אם המהלך הזה, שכרגע אתם מקבלים את אישורו מהראשון לציון, מקשה על אנשים.
מירי רגב: האם נוצר מצב שחייל שרצה להתגייר לא יכול היה להתגייר בגלל הקריטריונים?
מירי רגב: האם אתם חושבים שיש קושי מול הרב הראשון לציון?
<משה לאופר: דובר בדיונים קודמים על ההבדל בין קושי בירוקרטי לקושי הלכתי.
<משה לאופר: מבחינה בירוקרטית אנחנו עושים את מה שצריך לעשות כדי לתת אפשרות לכל חייל שמעוניין בכך לעבור את הגיור.
<משה לאופר: יש את התנאים ההלכתיים שמתואמים.
<משה לאופר: אנחנו מתנהגים באותה צורה כמו בגיור האזרחי.
<משה לאופר: בתי הדין פועלים לפי התנאים.
<משה לאופר: חייל או חיילת שלא עומדים בתנאים האלה לא עוברים גיור.
<משה לאופר: הגיור הוא תהליך קשה.
<משה לאופר: להתקבל חזרה לעם ישראל זה תהליך קשה.
תמר זנדברג: תהליך קשה מטעם מי?
דוד צור: אולי שיגיד מה זה תהליך קשה.
דוד צור: חייל שמשרת, נותן את נפשו, מוכן למות למען המדינה ורוצה לעבור הליך של גיור בתוך הצבא.
דוד צור: מה הוא צריך?
דוד צור: מה הפרוצדורה שהוא עובר?
דוד צור: מה האינסטנציה שבסוף תאשר לו את זה?
<קריאה: קל בגבעתי, קשה בגיור.
<משה לאופר: חייל עובר קורסים לימודיים בדיוק כמו שעושים באזרחות, רק שבצבא זה במסגרת - -
יעקב מרגי: זה פחות קשה מפסיכומטרי.
יעקב מרגי: לא ראיתי שהמדינה עומדת על הרגליים.
<משה לאופר: .
<משה לאופר: זה פחות קשה מפסיכומטרי.
<משה לאופר: זה לפעמים פחות קשה מלהוציא ויזה לארצות הברית.
תמר זנדברג: האם זה יותר קל מלהתגייס לקרבי או פחות?
<משה לאופר: לא בדקתי.
<משה לאופר: לא הייתי שם.
דוד צור: כמה אנשים עוברים הליך כזה בצבא?
דוד צור: יש לך מספרים?
<משה לאופר: מבחינה מספרית אני יכול להגיד שבצבא יש 3 שלבים.
<משה לאופר: יש את קורס נתיב ואת סמינרי הגיור.
<משה לאופר: לקורס נתיב מגיעים אלפים.
<משה לאופר: לסמינרי הגיור, אם אפשר לקחת ממוצעים, מגיעים בתחילת התהליך בסביבות 1400 עד 1500 חיילים.
<משה לאופר: עוברים את הגיור מעל 800.
<משה לאופר: חיילים נושרים בדרך כי הם לא רוצים, לא מתאימים, או כי אין להם את היכולת לסיים את אותו תהליך שנדרש מהם.
מירי רגב: המסגרת הצבאית מגיירת בצורה יפה וטובה.
דוד צור: כמה זמן זה לוקח?
דוד צור: הזמן הממוצע הוא שנה?
<משה לאופר: תכנית הלימודים עצמה היא של 23 שבועות, כולל תקופות ההפסקה באמצע, כולל תקופות ההטמעה.
<משה לאופר: חוזרים ליחידה על מנת להחליט אם מעוניינים בהמשך התהליך.
<משה לאופר: זאת תכנית הלימודים.
יעקב מרגי: אני נאבקתי בקנאות להרחבת המערך.
דוד צור: אני אשמח אם המודל הזה יאומץ באזרחות.
דוד צור: חבר הכנסת שטרן לא היה מגיש הצעת חוק.
יעקב מרגי: מה עם מערך הגיור הצה"לי כשקמה קול זעקה?
מירי רגב: הצבא מגייר על פי הקריטריונים ועל פי ההלכה לפי ההחלטות של הרב הראשון לציון.
מירי רגב: אני לא חושבת שיש כאן - -
דוד צור: ללכת בפרוצדורה דרך - -
מירי רגב: אין בעיה שינגישו את זה יותר.
דוד צור: לרבני העיר?
מירי רגב: לא רק לרבני ערים.
מירי רגב: על פי קריטריונים ברורים אין בעיה.
דוד צור: רבני העיר, לא קומץ של רבנים.
יעקב מרגי: זה גיור על פי ההלכה.
תמר זנדברג: יש כל מיני הלכות לגיורים.
תמר זנדברג: יש רפורמים, יש - -
מירי רגב: מה שקורה היום הוא לא הגיוני.
מירי רגב: אני מבטיחה לך שאתה בעצמך לא מאמין שככה זה צריך להתנהל.
<משה לאופר: ההבדל העיקרי בין האזרחות לצבא זה שבצבא נמצאים חיילים בקורס 3 שבועות ברצף, 18 שעות ביממה, לומדים ורק יוצאים שבת אחת הביתה, כאשר באזרחות מגיעים פעמיים בשבוע ללימודי ערב.
<משה לאופר: ההבדל הוא הפרשי הזמנים.
מירי רגב: אפשר אולי לעשות סדנאות כאלו.
דוד צור: נניח אדם שרוצה להתגייר בצבא או באזרחות ונדרשות ממנו כל הדרישות של לימוד ובקיאות.
דוד צור: האם יש התניה או התניות שהוא יהיה שומר מצוות, שמשפחתו תהיה שומרת מצוות, שהמעגל הרחוק או הקרוב לו יתחיל בלימוד תורה?
דוד צור: האם אלו דרישות שמתקיימות בהליך של גיור?
<משה לאופר: אלו חלק מהדרישות ההלכתיות.
דוד צור: חייל שמגיע - -
מירי רגב: אנחנו לא רוצים לדבר רק על הצבא.
דוד צור: נוח לי לדבר דווקא על חייל.
<תומר שרגא: רציתי לתקן דבר אחד.
<תומר שרגא: אמרת את העניין של משפחתו.
<תומר שרגא: אדם שרוצה לעבור תהליך גיור, נדרש בעצמו - -
דוד צור: אני שואל לגבי אימא שלו, למה היא צריכה להתחיל ללמוד תורה ומצוות.
<תומר שרגא: זה ספציפי למי שמבקש להתגייר.
מירי רגב: אני מבינה ששרת המשפטים הגישה הצעת מחליטים בתיאום עם שר הדתות.
מירי רגב: אומרים כאן שהצעת המחליטים לא נעשתה בתיאום עם שר הדתות.
מירי רגב: החלטת הממשלה העבירה את נושא הגיור ממשרד ראש הממשלה למשרד הדתות.
מירי רגב: נשאלת השאלה מדוע הצעת מחליטים מוגשת בנושא גיור ללא תיאום עם השר.
מירי רגב: נכתב שם שזה בתיאום.
מירי רגב: מדוע החלטתם להגיש הצעת מחליטים שונה מאותן מסקנות ששר המשפטים לשעבר, נאמן, קבע?
מירי רגב: הוא ישב בוועדה מאוד רצינית.
מירי רגב: אני מתארת לעצמי שאת בוודאי מעריכה את השר נאמן, שהיה שר המשפטים הקודם.
מירי רגב: אתם מביאים עכשיו הצעת מחליטים בניגוד להמלצות נאמן.
<רוני נויבר: אני מודה לוועדה שהזמינה אותנו.
<רוני נויבר: הבנו שהדיון הוא על משהו אחר.
<רוני נויבר: הודענו שמפאת זה לא נגיע.
<רוני נויבר: מאחר שמיקדו על מה רוצים לדבר, אני רוצה לענות לשאלותייך.
<רוני נויבר: החלטת הממשלה תואמה, כי תיאמנו אותה.
<רוני נויבר: יכול להיות שיש גורמים פוליטיים - -
מירי רגב: עזבי.
מירי רגב: הגורמים הפוליטיים לא פה.
מירי רגב: נמצא פה היועץ המשפטי של משרד הדתות.
<רוני נויבר: תיאמנו את ההחלטה עם כל הגורמים בממשלה שביקשו להיות מתאומים איתה.
<רוני נויבר: יכול להיות שיש שינוי עמדות, יכול להיות שיש חשיבה מחודשת.
<רוני נויבר: אני לא יודעת.
<רוני נויבר: זה בתוך המשרד לשירותי דת.
<רוני נויבר: אנחנו תיאמנו איתם.
<רוני נויבר: ההחלטה הזאת תואמה מבחינתנו.
<רוני נויבר: אם למשרד לשירותי דת יש חשיבה שנייה, הדברים האלה צריכים לבוא בפני הממשלה שתקבל החלטה.
<רוני נויבר: השר יכול להביע את דעתו.
<רוני נויבר: זה לא עניין של הגורמים המקצועיים.
<רוני נויבר: אני מאוד מעריכה אישית את השר הקודם, את השר נאמן.
<רוני נויבר: תמיד טוענים כלפי משפטנים שהם נכנסים לתחומים לא להם.
<רוני נויבר: הממשלה היא זו שסוברנית להחליט בשאלת הגיור מה המערך שהיא רוצה ובאיזה אופן היא רוצה לקיים אותו.
<רוני נויבר: אנחנו כמשרד המשפטים צריכים לתת את אותו שירות משפטי לממשלה.
<רוני נויבר: במובן הזה אנחנו אומרים מה מותר, מה אפשר ואיך לעשות.
<רוני נויבר: נתנו את מיטב השירות.
<רוני נויבר: הכל תואם עד המילה האחרונה ועד השעות האחרונות של הלילה עם כל מי שהיה צריך בתוך הממשלה.
מירי רגב: היועץ המשפטי של משרד הדתות, אומרת הפקידות במשרד המשפטים שהנושא הזה תואם עם משרד הדתות.
<קריאה: אין משרד דתות.
מירי רגב: סליחה, המשרד לשירותי דת.
מירי רגב: האם ברמה המקצועית ההחלטה הזאת תואמה עם המשרד שלכם?
<אברהם קטלן: הייתה פגישה בין הגורמים המקצועיים.
<אברהם קטלן: השמענו את הערותינו.
<אברהם קטלן: לא כל הערותינו התקבלו.
<אברהם קטלן: הנוסח, כפי שהוא נכון להרגע, לא מקובל על סגן השר.
מירי רגב: הנוסח כפי שהוגש בממשלה לא מתואם.
דוד צור: הדיון הזה מתעסק בפוליטיקה.
מירי רגב: הדיון הזה לא מתעסק בפוליטיקה.
מירי רגב: הדיון הזה מתעסק במהלך הגיור במשרד הדתות.
מירי רגב: השמיעה קודם הרבנות איך עובד הגיור במשרד הדתות.
דוד צור: את שאלת איך הגענו ממצב של חקיקה פרטית למצב של הצעת מחליטים שלכאורה לא מתואמת בין המשרדים.
דוד צור: אני רוצה להגיד על זה משפט.
דוד צור: שיקשיבו לי רגע היועצים המשפטים של משרד המשפטים ומשרד הדתות שלא יכולים, אולי, להגיד את זה.
דוד צור: הגיש חבר הכנסת שטרן, וזה נאמר, הצעת חוק פרטית, כאשר בגלל ההסכמים הקואליציוניים הדבר הזה נחסם על ידי רביזיה.
דוד צור: הגיעו להבנות ולהחלטה מתואמת.
דוד צור: תקשיבי רגע.
דוד צור: אני רוצה להגיד מה שאני יודע.
מירי רגב: דיברתי עם סגן שר הדתות שאמר שהיא לא מתואמת איתם.
דוד צור: אני אומר לך שזה נכון.
דוד צור: זה שיש פתאום עכשיו רוורס עוד פעם - - אפשר לחזור עוד פעם להליך של חקיקה שיביא למשבר קואליציוני.
מירי רגב: שיביא למשבר קואליציוני.
מירי רגב: יכול להיות שיש דברים מהותיים שהם יותר חשובים ממשלה וממשבר קואליציוני.
דוד צור: אף אחד לא מאיים על אף אחד.
מירי רגב: יש את נצחיות העם היהודי.
מירי רגב: זה יותר חשוב מדברים אחרים.
דוד צור: זה בדיוק העניין.
דוד צור: את שואלת למה זה לא מתואם עם שר המשפטים הקודם.
דוד צור: ודאי שזה לא מתואם עם שר המשפטים הקודם.
מירי רגב: למה מקימים ועדות?
מירי רגב: אם אתה אומר ככה, אז ועדת וינוגרד שהוקמה אחרי מלחמת לבנון השנייה לא רלוונטית לגבי מבצע "צוק איתן".
מירי רגב: יש ועדה שמוקמת?
דוד צור: יש פה הצעת חוק פרטית שבאה להנגיש שירותי גיור.
מירי רגב: הלוואי וזאת הייתה הצעת החוק.
דוד צור: זאת הצעת החוק הפרטית.
דוד צור: היא באה להנגיש שירותי גיור כך שגם רבני ערים יוסמכו לגיור.
דוד צור: אדם יוכל ללכת להליך גיור באזורו.
דוד צור: באה הקואליציה וביקשה שזה לא יהיה בהליך של חקיקה, שזאת תהיה הצעת מחליטים שהממשלה תחליט עליה.
דוד צור: לדבר הזה הסכים השר לשירותי דת.
דוד צור: ככה יצאה הצעת המחליטים.
דוד צור: ודאי שזה לא נעשה על פי רוח הוועדות הקודמות, כי יש פה רצון לשנות ולהיות יותר פתוחים.
דוד צור: אם לא רוצים ללכת בהליך הזה ויש על זה השגות לשר לשירותי דת, שיחזרו להליך חקיקה.
דוד צור: יכול להיות שזה לא יעבור בסוף את הליך החקיקה.
דוד צור: לפי דעתי זה יעבור.
דוד צור: נוצר מצב אבסורדי שאחרי שנה של מאבקים וניסיונות תיאום מול הקואליציה מגיעים להצעת מחליטים, שגם עליה מגישים הסתייגויות או רביזיה, על פי מה שאומר לי היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת.
יעקב מרגי: תחת חסותי לא היה מערך הגיור.
יעקב מרגי: כרגע זה לפתחו של המשרד.
יעקב מרגי: חשוב לציין את העובדות.
יעקב מרגי: נאמר פה שמערך הגיור הצה"לי עובד.
יעקב מרגי: אומרים לנו את הנתונים באחוזים.
יעקב מרגי: זה למרות כל הילוך האימים על הממסד הרבני.
יעקב מרגי: כפי שידוע, מערך הגיור הצה"לי מקבל בסוף כל גיור את חתימתו של ראש העדה, שזה הראשון לציון.
יעקב מרגי: החוק מחייב שזה יהיה על פי ההלכה.
יעקב מרגי: אנחנו מדברים על פי ההלכה היהודית.
יעקב מרגי: קמו בדורות האחרונים אנשים שרוצים להפוך את זה למשהו שאפשר לרכוש במנותק מההלכה.
יעקב מרגי: זו הליבה של הרגישות.
יעקב מרגי: אומר לכם סגן אלוף מצה"ל שיותר מ-800 מסיימים את המסלול הזה מתוך 1200 שמתחילים.
יעקב מרגי: זה אחוז ניכר.
יעקב מרגי: זה מראה שזה עובד.
יעקב מרגי: עכשיו ניקח את ההליך האזרחי.
יעקב מרגי: אנחנו צריכים לזכור שב-2003 הוקם מערך הגיור.
יעקב מרגי: אמרו שבבתי הדין וברבנות זה לא עובד כמו שצריך.
יעקב מרגי: הקימו את מערך הגיור.
יעקב מרגי: הקימו מספר בתי דין, שיפרו והולכים ומשפרים את זה.
יעקב מרגי: אני אומר לכם, כמי שחנך כמה משפחות שעברו את התהליך הזה והן מרוצות, שכל שירותי הדת לא ניתנים ברמה גבוהה בגלל שהממשלה מטילה - כדרכה בקודש - מטלות ולא מספקת תקנים, לא מספקת אמצעים.
יעקב מרגי: אני אומר את מה שאמרתי כשר הדתות.
יעקב מרגי: הרבנות הראשית לא מקבלת כלים אדמיניסטרטיביים לנהל את הרבנות הראשית לישראל.
יעקב מרגי: לא הייתי מצליח לנהל איתם אפילו מועצה דתית קטנה כמו באר שבע שכיהנתי בה.
יעקב מרגי: היו לי יותר כלים אדמיניסטרטיביים מאשר לרבנות הראשית.
יעקב מרגי: יש בעיות.
יעקב מרגי: יש מה להשתפר בצד הבירוקרטי.
יעקב מרגי: אני רוצה לדבר לגופה של הצעת המחליטים.
יעקב מרגי: הצעת המחליטים הזאת מעידה על המקום שאליו היא רוצה להגיע.
יעקב מרגי: הצעת המחליטים לא מתייחסת להמלצות ועדת נאמן שבעקבותיה הוקם מה שהוקם.
יעקב מרגי: בהצעת המחליטים אין התייחסות לדין תורה על פי ההלכה.
יעקב מרגי: צמד המילים "על פי ההלכה" לא קיים בהצעת המחליטים.
יעקב מרגי: חשוב שייאמר כאן.
יעקב מרגי: יש בהצעת המחליטים הדרה מוחלטת של הרבנות הראשית.
יעקב מרגי: עמותות, גופים, בתי דין יכולים לגייר.
יעקב מרגי: הרבנות הראשית לא מוזכרת.
יעקב מרגי: כנראה שזה לא בתום לב.
יעקב מרגי: נכון שהוקם מערך הגיור, אבל עדיין, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, לראשון לציון כראש העדה הסמכות לחתום.