GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תמר גנות: מדובר כאן במטרות שהרשות אמורה להשיג, שכל כלי ניהולי שלא ייבחר אמור להשיג.
<תמר גנות: אחת הבעיות המרכזיות שאנחנו רואים זה העדר ראייה ארוכת טווח.
<תמר גנות: ההחלטות מתקבלות כרגע בצורה יותר מידי של כיבוי שריפות, של מענה לדברים שקורים, של הסתכלות קדימה בטווח הזמנים הקרוב יותר ולא הרחוק.
<תמר גנות: זה יוצר בעיה גדולה מאוד של ודאות, לא רק מבחינת הפגיעה בהיבטים הסביבתיים שכמובן ידוע שהסתכלות ארוכת טווח זה משהו חיוני להגנה אמיתית על הסביבה.
<תמר גנות: זה בעייתי גם במישור הכלכלי.
<תמר גנות: העדר ודאות הוא משהו שיוצר חוסר שקט גם בתחומים הכלכליים שקשורים בסביבה הימית.
<תמר גנות: זאת נקודה שחייבת לבוא על פתרונה, כאשר הפתרון הוא לאמץ תכנית מדיניות אסטרטגית לאומית.
<תמר גנות: לא של משרד אחד, לא של רשות אחת, לא של הסתכלות בפריזמה אחת, אלא תכנית לאומית של מדינת ישראל, של איך אנחנו רואים את הסביבה הימית שלנו, לאן אנחנו הולכים, איזה יעדים אנחנו רוצים להשיג, איזה שימושים הם לגיטימיים מבחינתנו, איך אנחנו יכולים להגיע - זה בקווים מאוד דומים למה שקורה היום באירופה - למצב סביבתי ראוי, למצב סביבתי בריא בסביבה הימית של ישראל.
<תמר גנות: חשוב לי לציין שלא מדובר במסמך כללי או באיזו שהיא מדיניות אמורפית, אלא זאת תכנית שחייבת לכלול כלים אופרטיביים שניתן יהיה ליישם בפועל ותהיה לה השלכה שתהיה מחייבת נורמטיבית את כל הגופים שפועלים ומפקחים ומתירים פעילויות בסביבה הימית.
<תמר גנות: בעיה נוספת היא כמובן הבעיה של עומס שימושים.
<תמר גנות: אני לא ארחיב עליה.
<תמר גנות: אנחנו יודעים שגם בסביבה החופית יש לחצים מאוד מאוד גדולים וגם בסביבה הימית.
<תמר גנות: זה הכל מערכת אחת.
<תמר גנות: ההפרדה מלאכותית.
<תמר גנות: עומס השימושים הזה יוצר בעיה של יחסי גומלין בין השימושים לבין עצמם.
<תמר גנות: כשמחליטים להעמיד במקום מסוים כלוב דגים יכול להיות שזה ישפיע על האפשרות של פליטה לים באותו אזור.
<תמר גנות: כשיש נתיבי תובלה זה יכול להשפיע על קידוחים וההיפך.
<תמר גנות: מעבר לזה שעומס השימושים יוצרים אפקטים מצטברים על הסביבה הימית, זה גם יוצר בעיות בשימושים עצמם.
<תמר גנות: גם פה הפתרון.
<תמר גנות: גם את זה אנחנו יכולים ללמוד מהעולם.
<תמר גנות: אנחנו לא צריכים להמציא את הגלגל.
<תמר גנות: זה ניהול אינטגרטיבי כולל ומשולב.
<תמר גנות: זה אומר שאנחנו מכניסים את כל האינטרסים לכתובת אחת, לשולחן אחד, יושבים ורואים את התמונה הכוללת.
<תמר גנות: רק כך אפשר לקבל החלטות מאוזנות ומושכלות, החלטות שרואות את כל חלקי התצרף, לא רק את הפריזמה הצרה שבה אותה רשות עובדת, חשובה ככל שתהיה.
<תמר גנות: סוגיה נוספת היא ביזור סמכויות.
<תמר גנות: זה מאוד קשור למה שדיברנו קודם.
<תמר גנות: יש יותר מידי טבחים בתחום הזה.
<תמר גנות: זה יוצר משהו שהוא פחות אפקטיבי.
<תמר גנות: גם זה מוביל לאותה מסקנה שאנחנו צריכים לעשות גוף משולב, מדיניות מתואמת.
<תמר גנות: לא מדובר רק על תיאום, אלא ממש על קבלת החלטה משותפת.
תמר זנדברג: ברציונל האוטופי הייתם רוצים לראות רשות סטטוטורית, רשות בין משרדית?
<תמר גנות: מבחינתנו מדובר ברשות.
<תמר גנות: יש את הנושא של המידע, את הנושא של האכיפה וכמובן את הנושא התקציבי.
<תמר גנות: כל עוד מדובר בתקציב במסגרת המשרדים הכלליים ואין תקציב ייחודי, אין סעיף תקציבי מיוחד לנושא הזה של ניהול ארוך טווח של הסביבה הימית, אנחנו בעצם לא נצליח לפתור את זה וזה יהיה נזיל מידי וייטה להידחק אל מול שיקולים תקציביים אחרים.
תמר זנדברג: באחריות איזה משרד אתם רואים את הרשות?
<תמר גנות: הכוח של הרשות יכול להישאב מזה שהיא תהיה עצמאית, בדומה לרשות להגבלים עסקיים שאינה כפופה ישירות למשרד.
<תמר גנות: אנחנו חושבים שהמשרד להגנת הסביבה צריך להיות הגורם המקצועי המרכזי בשירות כזה.
<תמר גנות: היא תהיה רשות שמהווה תיאום של כל המשרדים.
<תמר גנות: לא משרד אחד שמכפיף את שאר המשרדים לעמדתו, אלא רשות סטטוטורית עצמאית שהופכת להיות הגוף המקצועי המנהל של הסביבה הימית.
<תמר גנות: אני רק רוצה לתת התייחסות נקודתית לדברים שמן הסתם יעלו.
<תמר גנות: קורים היום תהליכים מאוד מאוד חשובים בסביבה הימית.
<תמר גנות: אני בטוחה שאחרים ירחיבו עליהם.
<תמר גנות: האחד זה הצעת חוק אזורים ימיים, השני זה התהליך שקורה במשרד הפנים, במינהל התכנון של גיבוש מסמך מדיניות למרחב הימי בישראל שיצאו במכרז בעניין הזה.
<תמר גנות: היה חשוב לי להכניס כמה מילים ללמה אנחנו חושבים שהיוזמות האלו מאוד מאוד חשובות ואינן מספיקות.
<תמר גנות: לגבי הצעת חוק אזורים ימיים, מדובר באופן עקרוני בנושא של הגדרות של ריבונות ישראלית או של מידת תחולת הדין הישראלי באזורים שונים בסביבה הימית של המים הכלכליים, האזור הסמוך הנלווה, של המים הטריטוריאליים וכו'.
<תמר גנות: אנחנו חושבים שהיום הבעיה בניהול הסביבה הימית קשורה גם במים הטריטוריאליים.
<תמר גנות: החלת הדין הקיים על הסביבה, על מים כלכלים במידה חלקית או מלאה לא ייתן מענה לאותן הנקודות שציינו קודם.
<תמר גנות: כמו שהבענו את דעתנו בפני משרד המשפטים ובכלל, אנחנו חושבים שהנוסח האחרון שראינו הוא בעייתי, בראש וראשונה כי הוא לא מחיל הסדרים של חוק התכנון והבנייה במים הכלכליים, היכן שהם אקוטיים, נדרשים ולהבנתנו גם הרציונל המשפטי מחייב את החלתם.
<תמר גנות: גם אם הוא היה מחיל הוא לא היה נותן מענה.
<תמר גנות: לגבי מסמך המדיניות, ששוב הוא יוזמה מאוד חשובה, יש כמה דברים שחסרים שאנחנו מדברים עליהם.
<תמר גנות: מה שחסר ולא הצלחנו לקבל גם מענה על זה זו האמירה שלמסמך מדיניות כזה יהיה איזה שהוא תוקף נורמטיבי מחייב עבור כל משרדי הממשלה, כל הרשויות הסטטוטוריות, כל מי שאחראי ויש לו סמכויות בתחום הסביבה הימית.
<תמר גנות: אם אנחנו נדבר רק על מסמך מדיניות שנותן הצהרות עקרוניות, טובות ומתקדמות ככל שתהיינה, זה לא מספיק טוב.
<תמר גנות: הדבר השני שאנחנו לא יודעים הוא אם יהיה לתהליך הזה של המדיניות לסביבה הימית המשכיות.
<תמר גנות: כדי להיות אפקטיבית היא חייבת להיות מתחדשת, היא חייבת להיבחן מחדש אחת לכמה זמן.
<תמר גנות: יש בעיה תהליכית בהקשר של שיתוף הציבור.
<תמר גנות: אנחנו חושבים ששיתוף הציבור לא מקבל מספיק מקום בתוך התהליך.
<תמר גנות: אנחנו מקווים שזה ישתנה בהמשך, אבל אין לנו כרגע אינדיקציה לכך שזה ישתנה בהמשך.
<תמר גנות: זה לא נותן מענה לסוגיות נוספות שאנחנו התייחסנו אליהן קודם, שהן סוגיות מאוד מאוד קריטיות, כמו הנושא התקציבי, הנושא של פיקוח ואכיפה.
<תמר גנות: זה לא נותן מענה מספיק.
<תמר גנות: אנחנו חושבים שבשביל לעשות ניהול אמיתי, אפקטיבי של הסביבה הימית נדרש גוף סטטוטורי.
<תמר גנות: אני שוב חוזרת ואומרת שלפי מה שבדקנו בעולם ויכולת ההשמה בארץ הרשות היא כלי טוב, היא לא המטרה.
<תמר גנות: אנחנו חושבים שהיא כרגע כלי המדיניות המרכזי.
תמר זנדברג: המסמך של צלול משנת 2011 והעדכון שלו מ-2014 עמד וסייע לנו בגיבוש המסמך שהוגש לוועדת הפנים והיה הרציונל שעמד בבסיס הוועדה הזאת.
תמר זנדברג: תודה רב לכם על כך.
תמר זנדברג: נשמח לשמוע את ההצעה שלכם או את הרעיונות שלכם בהקשר הזה.
<דליה טל: העלינו את הרעיון הזה שחייבים לנהל את הסביבה החופית והימית בשנת 2011.
<דליה טל: עברו רק 3 שנים.
<דליה טל: אני לא רוצה לחזור על הדברים שאמרה חברתי, אבל אני רוצה לסבר את האוזן במספרים.
<דליה טל: היום מנהלים את הים 11 משרדי ממשלה.
<דליה טל: במסמך שלנו מנינו את כולם.
<דליה טל: מתוך ה-11 משרדים האלה, באגף ים וחופים עובדים 18 פקחי שטח שמפקחים על הים.
<דליה טל: ברט"ג יש פקח וחצי.
<דליה טל: באגף הדיג של משרד החקלאות יש 2 פקחים.
<דליה טל: 11 משרדי ממשלה, 30 איש בערך מפקחים על הים.
<דליה טל: אלה מספרים שאנחנו צריכים ללמוד אותם.
<דליה טל: אני רוצה לדבר על המהירות ועל הבהילות שהמהלך הזה צריך להתקדם, כי אנחנו רואים היום שהסביבה הימית שלנו נתונה ללחצים.
<דליה טל: יש קידוחי גז ונפט.
<דליה טל: אנחנו מכירים את מצב הדגה בים התיכון שהוא נוראי.
<דליה טל: אנחנו מכירים את המצב הגרוע של הסעת חולות בים.
<דליה טל: יש לחצים של הקמת מרינות, נמלים.
<דליה טל: אנחנו שומעים על תכניות להקמת איים מלאכותיים.
<דליה טל: מישהו צריך לקחת את האחריות על הדבר הזה.
<דליה טל: אי אפשר שזה יימשך כמו שזה נמשך היום.
<דליה טל: מה שעשינו זה אמרנו שנבדוק מה קורה בעולם, ואכן בדקנו מודלים עולמיים.
<דליה טל: אחרי שבדקנו את המודלים העולמיים בדקנו את המודלים המקומיים לניהול משאבים.
<דליה טל: גם אנחנו הגענו למסקנה שאין מנוס מהקמת רשות שתנהל את הים התיכון.
<דליה טל: אנחנו מכירים את הרשויות בארץ.
<דליה טל: יש בעיות עם רשות הדואר, עם רשות השידור, אבל בואו נהיה אופטימיים.
<דליה טל: בואו נגיד שפה נצליח להקים רשות שתהיה הרשות המוצלחת ביותר.
<דליה טל: איך היא תהיה מוצלחת?
<דליה טל: אני אקח אתכם למודלים העולמיים.
<דליה טל: יש מדינות שגם בהן יש רשויות שמנהלות ים.
<דליה טל: יש מדינות שיש בהן משרד ממשלתי לניהול ים, אבל אלו מדינות ים כמו קנדה, כמו נורבגיה.
<דליה טל: המשרדים האלה מתעסקים בעיקר בדיג.
<דליה טל: פה אנחנו מוכנים להיות צנועים יותר ולדבר על רשות.
<דליה טל: שמנו לב, בעיקר במודלים העולמיים, שרשויות מצליחות הן רשויות שיש בהן שיתוף של רשויות מקומיות, משרדי ממשלה, מדענים וציבור.
<דליה טל: זה המודל שלנו אומר.
<דליה טל: בואו ניקח ונעשה מודל חדש של רשות שכמוהו לא היה במדינת ישראל.
<דליה טל: בואו נתעלה על כל העניינים האלה שבמדינת ישראל לא אוהבים ציבור, לא אוהבים רשויות מקומיות שמתערבות בעניינים של המדינה.
<דליה טל: בואו נקים איזה שהוא מודל שהוא לדעתנו המודל המרכזי שבזכותו אנחנו נצליח לנהל טוב את הים.
<דליה טל: מה תעשה הרשות הזאת?
תמר זנדברג: דברים אופטימיים.
<דליה טל: אנחנו עמותה סביבתית.
<דליה טל: אנחנו אופטימיים.
<דליה טל: הרשות הזאת צריכה לעשות תכנית אב לים.
<דליה טל: בואו נראה מה אנחנו רוצים מהים.
<דליה טל: כמובן שהתכנית הזאת צריכה לקחת בחשבון את הצרכים הכלכליים, אבל גם את רגישותו של הים.
<דליה טל: צריך לתכנן את זה מנקודת מבט בת קיימא.
<דליה טל: היא תבדוק תכניות של גופים אחרים, היא תבטיח נגישות של הציבור לחופים, היא תפעל ליישום תכניות נגר וניקוז, היא תפתח תכניות חינוכיות.
<דליה טל: כל הדברים שאנחנו רוצים מהים הרשות הזאת תעשה.
<דליה טל: אני יודעת שאנחנו מדברים כאן על אוטופיה, אני יודעת שיהיו כאן מאבקים בין משרד הפנים למשרד להגנת הסביבה ומשרד האנרגיה והמים, אבל אני אומרת שבנושא הזה אין לנו ברירה אלא להתעלות.
<דליה טל: מדוע?
<דליה טל: כי הים זה לא היבשה.
<דליה טל: בואו לא נעביר את כל הטעויות שעשינו בניהול היבשה לניהול הים.
<דליה טל: בדף העמדה שחילקנו לכם יש 3 דברים שהממשלה צריכה לעשות כדי להקים את הרשות.
<דליה טל: יש בסוף גם רשימה של מה ניתן לעשות היום עד שנגיע לחזון הזה.
<דליה טל: בסעיף הראשון כתוב: " לחוקק את חוק התכנית הלאומית למוכנות ולתגובה לזיהומי ים".
<דליה טל: בטח רני עמיר יסכים איתי שזאת המשימה הראשונה שאנחנו צריכים לעשות.
<שירה שפירא: כל מה שנאמר כאן מבחינה מהותית מקובל עלינו, לכן התחלנו בתהליך כבר לפני יותר שנתיים.
<שירה שפירא: אני חושבת שכמעט כל מי שיושב סביב השולחן הזה מודע לתהליך הזה שבו הקמנו ועדת היגוי מאוד מאוד רחבה וצוות בין משרדי יותר מצומצם, כדי להוביל מהלך שמהותו הוא ניהול, תכנון והסדרה אינטגרטיביים של כל המרחב הימי.
<שירה שפירא: אני לא אחזור על כל הדברים שנאמרו כאן, כי הם נאמרו בצורה מאוד מפורטת בדברים שלך ובדברים ששמענו כאן.
<שירה שפירא: יש ריבוי שימושים, ריבוי הולך וגובר של שימושים במרחב הימי שמצריכים חשיבה אינטגרטיבית על המרחב הזה, לכן הקמנו את הצוות הזה והחלטנו שאנחנו רוצים להכין מסמך מדיניות שייתן את המענה לכל אותם הדברים.
<שירה שפירא: אחד לאחד מכל הדברים שנמצאים כאן ברשימה מופיעים אצלנו במכרז שפרסמנו.
תמר זנדברג: זה מסמך המדיניות שהוצע כאן.
<שירה שפירא: אני רוצה לספר לכולם שהמכרז הזה פורסם, הוגשו הצעות.
<שירה שפירא: עד יום חמישי האחרון היה התאריך האחרון להגשת כל ההצעות.
<שירה שפירא: קיבלנו הצעות מגופי תכנון.
<שירה שפירא: בחודש הקרוב נעשה בוועדת המכרזים את תהליך בחירת הצוות הזוכה.
<שירה שפירא: באוגוסט אנחנו נתחיל עבודה מאוד אינטנסיבית, מאוד מאומצת.
<שירה שפירא: לפי לוחות הזמנים שקבענו במכרז מדובר בשנה מקסימום של עבודה עד לגיבוש מסמך המדיניות.
<שירה שפירא: למסמך המדיניות יש שני שלבים.
<שירה שפירא: הוא מורכב משני חלקים.
<שירה שפירא: בחלק הראשון יש ניתוח רב תחומי של כל ההיבטים הקיימים הקשורים למרחב הימי, סקר משווה של עבודות ומסמכים למה קורה בעולם, סקר וניתוח של המידע הקיים בישראל, ניתוח מרחבי תכנוני, ניתוח נתונים פיזיים, ניתוח כימי, אקולוגי וביולוגי, נוף תרבות ומורשת, חקיקה ומשפט, סקר של שימושים מאושרים ומתוכננים, כולל התייחסות למסמכי מדיניות, ממצאי ועדות, מסמכים שהם אינם סטטוטוריים שנאספו לאורך השנים, ניתוח של כל הגופים בעלי העניין הרלוונטיים למרחב הזה, הממשק בין ים ליבשה, וכל מידע נוסף שיידרש על ידי אותו צוות בין מקצועי שילווה את מסמך המדיניות.
<שירה שפירא: זה לגבי הסקר של המצב הקיים.
תמר זנדברג: כרגע המכרז שיצא זה לגבי הסקר הזה?
<שירה שפירא: לא, שני החלקים.
תמר זנדברג: זה מסמך תכנוני.
תמר זנדברג: אלה שניגשו למכרז הם משרדים, צוותי תכנון.
<שירה שפירא: צוותי תכנון.
<שירה שפירא: ראש הצוות הוא תכנוני, אבל נמצאים שם כל בעלי הידע שרלוונטיים לעניין הזה.
<שירה שפירא: אני לא אמנה עכשיו – אפשר לראות את זה במכרז – את כל הגורמים שביקשנו שיהיו שותפים בצוות – סביבתיים, כלכלים, משפטיים ותכנוניים.
<שירה שפירא: יש לנו מומחים בצוות הזה בכל ההיבטים.
תמר זנדברג: יש תהליך של שיתוף ציבור?
<שירה שפירא: בוודאי.
<שירה שפירא: חלק מהתהליך זה שיתוף ציבור.
<שירה שפירא: החלק השני זה התוויה של עקרונות מדיניות להסדרה וניהול של המרחב הימי.
<שירה שפירא: אני שוב יכולה לפרט.
<שירה שפירא: מדובר בהיבט התכנוני ובהיבט הניהולי.
<שירה שפירא: אנחנו ממש פירטנו שאנחנו רוצים לראות המלצות להיבט התכנוני.
<שירה שפירא: דובר כאן על המשכיות של הנושא הזה.
<שירה שפירא: חלק מההמלצות זה האם באמת צריך להיות עוד הליך תכנוני אחרי מסמך המדיניות, האם צריך לעדכן אותו כל כך וכך זמן.
<שירה שפירא: הנושא של הרצף של הזמן בהקשר הזה הוא מאוד מהותי ונמצא בתוך המכרז.
<שירה שפירא: גם ההיבט הניהולי של כל המרחב בכללותו, לרבות לפי נושאים פרטניים שצריכים דגש מיוחד בהיבט הניהולי.
תמר זנדברג: כרגע לוח הזמנים של כתיבת המסמך הוא כשנה.
תמר זנדברג: הוא מתוקצב אצלכם?
<שירה שפירא: כן, ודאי.
<שירה שפירא: לא יוצאים למסמך לפני שיש תקציב.
תמר זנדברג: כרגע זה תקציב תכנון להכנת מסמך המדיניות?
<שירה שפירא: תקציב להכנת מסמך המדיניות.
<שירה שפירא: מה שלא קיבל פה דגש – ראיתי אותו בשקפים – זה הנושא של מאגר מידע.
<שירה שפירא: מאגר מידע ימי לאומי זה דבר מאוד מאוד חשוב כבסיס לקבלת החלטות.
<שירה שפירא: כבר התחלנו להקים את מאגר המידע הימי לאומי הזה.
<שירה שפירא: זה חלק ממסמך המדיניות.
<שירה שפירא: התחלנו לעבוד עליו.
<שירה שפירא: יש לנו שיתוף פעולה.
<שירה שפירא: שלושת המשרדים מובילים את שיתוף הפעולה בעניין הזה.
<שירה שפירא: ברור לכל מי שדיברתי איתו במהלך הדרך ולשלושת המשרדים האלה בוודאי שאנחנו צריכים שיתוף פעולה בהקמת מאגר המידע ובניהול אינטגרטיבי כי מהות העניין זה ניהול משותף.
<שירה שפירא: גם בהקמת מאגר המידע אנחנו משתפים פעולה במובן התקציבי.
<רני עמיר: כמו שכבר אמרו קודם, הרעיון שרץ פה לא חדש לרובנו.
<רני עמיר: הוא רץ בכנסים ובפורומים שונים.
<רני עמיר: אני קראתי את עשרת הדיברות בניהול הסביבה הימית שהפיצה אדם, טבע ודין.
<רני עמיר: אני מכיר היטב את הדוח שעשה צלול.
<רני עמיר: קיבלתי אותו באופן אישי ב-2014.
<רני עמיר: יש בדיברות האלו הרבה אמת.
<רני עמיר: יש פה דברים נכונים שצריכים להתקיים.
<רני עמיר: חלקם גם מתקיימים היום.
<רני עמיר: אני לא אחזור על מה שאמרה שירה שפירא בנוגע לניהול האינטגרטיבי של הים שאולי יבוא לידי ביטוי דרך אותו מסמך מדיניות שייכתב ואולי בסופו של דבר גם יאומץ על ידי ממשלה או איזה גוף סטטוטורי אחר.
<רני עמיר: אני רוצה לקפוץ ישר למסקנה שרשומה בתחתית העמוד, שאמורה לסכם את אותן עשרת הדיברות.
<רני עמיר: המסקנה היא שצריך להקים איזה שהוא גוף סטטוטורי, רשות שתיישם את כל אותן עשרת הדיברות.
<רני עמיר: אני אומר באופן מאוד זהיר שאני לא בטוח שזאת הדרך הנכונה.
<רני עמיר: אפשר גם אחרת.
<רני עמיר: למה אני מתכוון?
<רני עמיר: את כל העקרונות שרשומים פה, כמעט כולם – אני רוצה עוד מעט לקרוא את מספר 9 כי אני חושב שהוא מאוד חשוב - אפשר ליישם כבר היום כל אחד בתחומו.
<רני עמיר: היו דברים בעולם הגדול.
<רני עמיר: אני רוצה להביא דוגמה מארצות הברית.
<רני עמיר: זה נכון שצריך להכין תכנית ימית לאומית, זה נכון שצריך לעשות תכנית ניטור מקיפה יותר לים, במיוחד לים העמוק, וזה נכון שצריך לשמר ערכי טבע ומורשת.
<רני עמיר: כל זה נכון בשיתוף ציבור.
<רני עמיר: אני חושב שאין על זה ויכוח.
<רני עמיר: חלקנו עושים את זה יותר טוב, חלקנו עושים את זה פחות טוב.
<רני עמיר: אני מתכוון למשרדי הממשלה האחראים על התחומים השונים.
<רני עמיר: רוב היושבים פה בחדר שמעו אותי אומר כמה פעמים שמילת המפתח היא תיאום.
<רני עמיר: אני שם כרגע בצד את הנושא של הקצאת משאבים.
<רני עמיר: אני חושב שאין פה חולק ועוררין על זה שרוב משרדי הממשלה האמורים – ואני מייצג את הגוף שאני אחראי עליו - חסרים משאבים, חסרים אמצעים.
<רני עמיר: אנחנו עדיין לא נמצאים במקום שאנחנו מסוגלים להגיד שכולם יכולים לישון בשקט, שהכל תחת שליטה מיטבית.
<רני עמיר: תמיד יש מקום להשתפר.
<רני עמיר: אני הראשון שאומר את זה.
<רני עמיר: הנושא החשוב ביותר הוא תיאום.
<רני עמיר: יש חוק שנקרא חוק שמירת הסביבה החופית מ-2004.
<רני עמיר: חלקנו מכירים אותו היטב.
<רני עמיר: את החוק הזה מיישמת ועדה שהיא ועדה אינטגרטיבית שנקראת ועדה לשמירה הסביבה החופית – הולחו"פ.
<רני עמיר: .
<רני עמיר: אם הייתה קמה ועדה כזאת - אני כרגע לא נכנס לעניין הזה אם זאת ועדה סטטוטורית, מועצה לאומית או רב גופי - שתבצע את התיאום בפועל בין כל הגופים הרלוונטיים, כבר עשינו צעד אדיר קדימה.
<רני עמיר: אפשר להתווכח, אפשר לנתח.
<רני עמיר: אמרת שזה דיון ראשוני.
<רני עמיר: אפשר לדון עד כמה לתת סמכות לאותה ועדה, אבל אם יש מועצה כזאת או גוף כזה שמתכלל ומתעל, אני חושב שרוב הדברים שרשומים פה כבר קיבלו דחיפה חזקה מאוד קדימה.
<רני עמיר: בארצות הברית ב-2010 הנשיא אובמה הקים מועצה לאומית לניהול האוקיינוסים.
<רני עמיר: זה רק ב-2010 קרה.
<רני עמיר: המועצה הלאומית עושה בדיוק את מה שכרגע אמרתי.
<רני עמיר: יושב בראשה היועץ של הנשיא לנושאים מדעיים.
<רני עמיר: היא בעצם מתכללת את כל העיסוקים של גופי הממשל הפדרלי והמדינות בארצות הברית.
תמר זנדברג: היא מועצה סטטוטורית?
<רני עמיר: זה צו נשיאותי.
<רני עמיר: יש לה סמכויות.
<רני עמיר: יש לה אפילו תקציבים פדרליים, שזה נהדר.
תמר זנדברג: עם האחריות באה הסמכות.
<רני עמיר: הרעיון הוא אותו רעיון.
<רני עמיר: הרעיון הוא שיש איזה שהוא גוף מתכלל ומתאם בין כל הגופים.
<רני עמיר: אגב, בארצות הברית אין 13 משרדי ממשלה או גופים.
<רני עמיר: יש שם הרבה יותר, למעלה מ-30 שמתעסקים עם הים בדרך כזאת או אחרת.
תמר זנדברג: גם פה יש.
תמר זנדברג: זה רק משרדי ממשלה.
תמר זנדברג: עוד לא דיברנו על רשויות מקומיות ועל כל שאר הגופים.
<אילן ניסים: זה קצת יפתיע, אבל אני חושב שיש כאן עמדה משותפת לשלושת המשרדים השונים.
<אילן ניסים: הנושא הזה הוא נושא שאנחנו חושבים שהוא חשוב.
תמר זנדברג: אנחנו נרגשים מגודל המעמד שהגנת הסביבה ומשרד האנרגיה באותה עמדה.
<אילן ניסים: אנחנו אפילו משתפים פעולה.
<אילן ניסים: אני גם אוכיח שאנחנו משתפים פעולה.
<אילן ניסים: קיוויתי שרן יגיד את זה, אבל טוב שהוא השאיר לי על מה לדבר.
<אילן ניסים: עמדתנו היא שנכון לחזק את המערך הקיים, לא לפרק ולהרכיב דברים מחדש.
<אילן ניסים: רק שתי דוגמאות לשיתוף פעולה או לפעולות שאנחנו הולכים לעשות שעולות בקנה אחד עם המסמך שאדם טבע ודין העלו.
<אילן ניסים: בהמשך ובמשולב ובמתואם עם משרד הפנים אנחנו עומדים לפרסם הכנה של סקר אסטרטגי לפיתוח ולהפקה של נפט וגז טבעי בים.
<אילן ניסים: ה-tor של הסקר הזה נעשה בשיתוף כל בעלי העניין.
<אילן ניסים: אנחנו העברנו את ה-tor המקצועי לכל בעלי העניין.
<אילן ניסים: קיבלנו הערות, עשינו תיקונים.
<אילן ניסים: נכון לעכשיו זה נמצא בוועדה - -
תמר זנדברג: אתה נותן לנו עכשיו בשורה שנושא הגז הטבעי ירד מהפרק ביבשה ונכנס לחלוטין לים?
<אילן ניסים: זה לא קשור אחד לשני.
<אילן ניסים: עוד דוגמה לשיתוף פעולה זה שעומד לצאת מחקר משותף לשני המדענים הראשיים של המשרד להגנה הסביבה ומשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים ,שקורא לאנשי מקצוע שמתמחים במשרדים השונים שמתעסקים עם ניטור כדי לגבש תכנית ניטור לאומית, כאשר בשלב הראשון נמפה את תכניות הניטור הקיימות, נמפה את החסכים, נייצר פלטפורמה אחידה ונוכל לדבר על ניטור לא לשנה שנתיים אלא לטווח של 20 השנים הקרובות.
<אילן ניסים: הפלטפורמה של העבודה זה למעשה המכון לחקר הימים והאגמים שלא מזמן הושלמה העסקה של רכישת ספינת מחקר, שהיא ספינת מחקר חדשה, חדישה שיכולה לתת תשובה לניטור של הים העמוק.
<אילן ניסים: זאת דוגמה לחשיבות שלא רק שאנחנו מצהירים על זה שזה הדבר החשוב, אלא גם שאנחנו עושים ומשקיעים בעניין תקציב לא מבוטל.
<כרמל סלע: תודה רבה על הדיון.
<כרמל סלע: אנחנו מחזקים את ידי ממשלת ישראל.
<כרמל סלע: אנחנו יושבים פה, כאשר במקום אחר קורה משהו אחר.
<כרמל סלע: בכל זאת החיים ממשיכים.
<כרמל סלע: למען הגילוי הנאות, אני יושב ראש מועצה אזורית חוף כרמל שיושבת על 20% מרצועת חוף הים בישראל.
<כרמל סלע: מראש הנקרה עד אשקלון יש 196 קילומטר של חוף.
<כרמל סלע: חוף הכרמל הוא 38 קילומטר.
<כרמל סלע: אם יש זכות לדבר, אז לקחתי את הזכות הזאת בגלל הקילומטרים.
<כרמל סלע: אני גם חבר בולחו"פ.
<כרמל סלע: אני אגיד בקצרה כמה דברים מאוד קטנים.
<כרמל סלע: בכל תהליך כזה יש כל מיני סמנטיקות.
<כרמל סלע: יש ים ויש חופים.
<כרמל סלע: תדעו לכם שים זה לעסקים, לאניות, לדלק, לא בדיוק לציבור.
<כרמל סלע: החופים הם לציבור.
תמר זנדברג: גם הים הוא לציבור.
דב חנין: בתור אחד ששוחה בים פעמיים בשבוע אני מוחה בחריפות על האמירה שלך.
<כרמל סלע: כשאני מדבר על הים אני מתכוון לחופים.
דב חנין: אני שוחה בים, אני לא שוחה - -
<כרמל סלע: עם כל הכבוד לאדם טבע ודין, אדם, טבע ודין הם לא צלול.
<כרמל סלע: צלול מטפל בחופים וים הרבה מאוד שנים.
<כרמל סלע: זאת ההתמחות שלו.
<כרמל סלע: אדם טבע ודין זה הכל.
תמר זנדברג: זאת ההערה השלישית שאתה אומר שאין לה שום קשר לדיון.
תמר זנדברג: אולי מרכז שלטון מקומי ייצג את כל הרשויות.
תמר זנדברג: תציג את העמדה של הרשות שלך בנושא הנדון, אחריך מרכז שלטון מקומי שייצג את כלל הרשויות בישראל, ואחרי זה חבר הכנסת דב חנין.
<כרמל סלע: אני מקווה שהרשות תקום.
<כרמל סלע: היום במדינת ישראל זה הכל כסף.
<כרמל סלע: היום מי שמטפל בחופים זה הרשויות.
<כרמל סלע: עם כל הסיפור של האכיפה שאומרים פה, אין תקציב של מדינה על האכיפה.
<כרמל סלע: הכל על הרשויות.
<כרמל סלע: מדברים פה על אמריקה ועל מדינות בעולם.
<כרמל סלע: אתם יודעים כמה המדינות משקיעות בחופים?
<כרמל סלע: אנחנו לא משקיעים מספיק.
<כרמל סלע: אני מקווה מאוד שהרשות תצליח להשיג תקציבים.
<כרמל סלע: בסוף יש גם פוליטיקות שאני מקווה שיעברו אותן.
תמר זנדברג: אם לתרגם את דבריך, אתה בעצם מעביר לנו קריאה בשם רשויות מקומיות - במקרה שלך מועצה אזורית - שיש להן אחריות על החופים שבתחום שטח השיפוט שלהן.
תמר זנדברג: אתה אומר שאין לכם מספיק כלים, בראשם תקציב וכלי מדיניות אחרים, כדי לטפל במשאב הזה שנמצא בשטחכם.
תמר זנדברג: אני חושבת שזאת קריאה חשובה ונכונה.
תמר זנדברג: חשוב שתישמע בהקשר של הקמת הרשות הלאומית.
<יוסי אוחנה: המצב, נכון להיום, שקיימת רגולציה במסגרת החוק לשמירה על סביבה חופית, במסגרת התמ"אות שחלות, במסגרת ולחו"פ.
<יוסי אוחנה: להוסיף עוד רגולציה זה דבר מיותר ולא דרוש, מה גם שהיא תגרע מהסמכויות של הרשויות הרלוונטיות, כמו החבר פה שרלוונטי.
<יוסי אוחנה: זה נכון שלהקים מרכז שיהיה בו ידע ושיתוף זה דבר מבורך ודבר טוב, אבל אין מקום לעשות את זה גוף סטטוטורי.
<יוסי אוחנה: את מוסיפה רגולציה על רגולציה, גוזלת מהרשויות את המנדט שיש להן לנהל, כאשר המנדט הזה הוא תחת פיקוח של החוק לשמירה סביבה חופית, התמ"אות שהן מאוד דרקוניות ואי אפשר לשנות מהן וכן הלאה.
<יוסי אוחנה: אנחנו מברכים על היוזמה, אבל לא על הרעיון לעשות את זה סטטוטורי ולהוסיף רגולציה נוספת.
<יוסי אוחנה: זה מיותר.
דב חנין: אני מאוד מברך על עבודתה של ועדת המשנה הזאת.
דב חנין: אני רוצה לומר כמה דברים על החופים ועל הים.
דב חנין: יושבת הראש שלנו בפתיחת הדיון הזכירה את חוק החופים.
דב חנין: אנחנו נמצאים במצב שבו יש איומים אמיתיים על החופים בישראל.
דב חנין: כדי להתמודד עם האיומים האלה אנחנו צריכים הסדר מתקדם יותר, מודרני יותר, משוכלל יותר ומדויק יותר - -
<קריאה: כיפת ברזל.
דב חנין: כדי לדעת לאזן בין הצרכים שיש של פיתוח, הרצון לפתח והרצון בנגישות, לבין האינטרס של כולנו שחוף הים לא יהיה נדל"ן אלא ימשיך להיות פתוח לציבור.
דב חנין: חוק החופים, כפי שאתם יודעים, נמצא כרגע על המדוכה.
דב חנין: בעקבות הגעתו לוועדת שרים לענייני חקיקה יושב היום צוות בין משרדי ובוחן את הסוגיה.
דב חנין: אני קורא מכאן לצוות הזה לעשות עבודה מהירה ולחזור אלינו לכנסת עם בשורה של עמדת ממשלה שתומכת בחוק ומנסה לקדם אותו יחד איתנו בכנסת.
דב חנין: מכאן לעניין הים.
דב חנין: יש לנו אתגרים עצומים בים שלנו.
דב חנין: כדי להבין עם מה אנחנו מתמודדים אנחנו צריכים לזכור שאנחנו חברה שהאתוס שלה נבנה מסביב לרעיון שמוכר לכולכם, של מבט שהולך לפאתי מזרח קדימה.
דב חנין: הגיע הזמן שאנחנו גם נסתכל מערבה, כי בים שלנו יש הרבה מאוד אפשרויות חדשות וגדולות, למשל קידוחי גז, קידוחי נפט, דברים בעלי משמעויות מאוד מאוד גדולות וסכנות מאוד גדולות.
דב חנין: כשאנחנו מדברים על קידוחי נפט, למשל, תמיד מזכירים את מפרץ מקסיקו.
דב חנין: הסיפור של מפרץ מקסיקו מוכר לכולם.
דב חנין: עד היום ארצות הברית הגדולה לא מצליחה להתמודד עם הנזקים של אסון הנפט שקרה במפרץ מקסיקו.
דב חנין: אני רוצה להזכיר לכולנו כאן שבין מה שקורה אצלנו בים לבין מפרץ מקסיקו יש 3 הבדלים גדולים.
דב חנין: הראשון, מפרץ מקסיקו הוא חלק מהאוקיינוס האטלנטי.
דב חנין: הוא נמצא בנקודת המוצא של המסוע האטלנטי, מה שקרוי בשפת העם "זרם הגולף" - זרם מים אדיר שיוצא משם ומגיע בסופו של דבר עד החופים הצפון מערביים של אירופה ומנקה את המפרץ.
דב חנין: הים התיכון הוא בריכה סגורה שונה לחלוטין.
דב חנין: שוני שני הוא שקידוחי הנפט שמדובר בהם בים התיכון הרבה יותר עמוקים.
דב חנין: אנחנו מדברים על ultra deep water, על קידוחים מאוד עמוקים.
דב חנין: אין ידע מספיק טוב בעולם איך אנחנו מתמודדים עם תקלות בעומקים כאלה.
דב חנין: הבדל שלישי הוא לצערנו מאוד אמיתי ונכון.
דב חנין: עם כל הכבוד למדינת ישראל, מדינת ישראל היא לא האימפריה האמריקנית.
דב חנין: אין לנו את היכולות התקציביות והלוגיסטיות כדי להעמיד לטיפול בתקלת נפט את מה שארצות הברית של אובמה ידעה להעמיד כדי להתמודד עם האסון במפרץ במקסיקו.
דב חנין: לכן, חברות וחברים, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו אסון מהסוג הזה.
דב חנין: מכיוון שאנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו אסון מהסוג הזה, אנחנו צריכים להקדים רפואה למכה.
דב חנין: להקדים רפואה למכה זה לשנות את חוק הנפט האנכרוניסטי.
דב חנין: חברת הכנסת זנדברג ואני הגענו מדיון אחר של ועדת הפנים, שבו הזכרנו שחוק הנפט שלנו הוא חוק מ-1952 שנחקק כשלא ידעו שיש בעולם סביבה, לכן הסביבה לא מוזכרת, וגם לא חשבו שיש באמת נפט.
דב חנין: הוא חוק לא ראוי, לא נכון, לא מאוזן.
דב חנין: לא החוק ולא התקנות שהותקנו מכוחו.
דב חנין: הגיע הזמן לחוק נפט מודרני.
דב חנין: אני מאוד מברך על הדברים שנאמרו מטעם עמותת צלול וגם על החומר שהובא בפנינו מטעם אדם טבע ודין.
דב חנין: עשרת הדיברות לניהול הסביבה הימית שאתם מציעים נראות לי כמדריך נהדר למדיניות.
דב חנין: אני מציע, גברתי היושבת-ראש, שאנחנו בסיכום הדיון הזה נאמץ את עשרת הדיברות האלו שיהיו לנו למדריך בכנסת וברשויות המדינה האחרות כדי להמשיך את העבודה.
דב חנין: אני רוצה לברך על ההמלצה להקמת רשות ים וחופים.
דב חנין: אני יודע שנעשית עבודה טובה על ידי אנשים טובים וחלקם נמצאים פה סביב השולחן.
דב חנין: אני מברך אתכם על העבודה הזאת, אבל האתגרים שעומדים בפנינו, חברות וחברים, גדולים הרבה יותר.