GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: משרד הפנים, בבקשה, גברתי.
<ליאת פלד: אני חושבת שהבהרתי את המפרט הסטטוטורי ואת העובדה שהבז"ן וקרקעות הצפון והנפקת היתר לנמל וכל התכניות האלה הן בעצם נגזרת של תכניות ברמה גבוהה יותר, שהמטרה שלהן היא לחזק את מטרופולין חיפה ולעשות לעיר חיפה, להפוך אותה למוקד פעילות ברמה ארצית.
<ליאת פלד: אני חייבת לציין ש - - -
<קריאה: זה נשמע כמו תעמולה.
<ליאת פלד: אני לא הפרעתי, אז אל תפריעי לי גם, תודה רבה.
<ליאת פלד: אני חייבת לציין שחיפה היום, ובחיפה אני לא מדברת רק על העיר חיפה, על פי תמ"מ 6, המטרופולין, לב המטרופולין, הוא דואלי, גוש הקריות וגוש חיפה ביחד, כשבלב שלהם יש את המפרץ.
<ליאת פלד: ככה זה בנוי, ככה זה עתיד להתקיים כל עוד יוחלט אחרת לגבי המפעלים האלה.
<תומר רוזנר: גב' פלד, את אומרת שזה תכניות ברמה הארצית וכו', את בטח חיה את המפות, אני מניח שגם לך יש עמדה בעניין הזה.
<ליאת פלד: נכון, העמדה שלי - - -
<תומר רוזנר: השאלה היא מה עמדתכם - - -
<קריאה: ראש סיכה.
<ליאת פלד: תודה רבה.
דב חנין: אדוני, הגברת מדברת.
<קריאה: מדברת פה מי שאחראית על החיים שלי ושל הילדים שלי ושל הנכדים שלי והיא - - -
דב חנין: סליחה, לא.
<קריאה: שאני אגיד שזה נכון?
דב חנין: אתה לא צריך להגיד שזה נכון ואתה לא צריך להגיד שזה לא נכון.
דב חנין: היא אומרת את עמדתה, אתה בוודאי זכאי לדעתך - - -
<קריאה: שאיננה מגובה באבידנס.
דב חנין: גברתי, את נשאלת וזאת שאלה מצוינת מה דעתך כמתכננת ברמה המקצועית, כי בסך הכול אין לנו שתי מדינות, אין לנו מדינה של הממשלה ומדינה של הכנסת, גם הכנסת נשענת על אותם בעלי מקצוע שהממשלה נשענת עליהם.
דב חנין: היועץ המשפטי של הוועדה שואל, וחשוב לנו לדעת, מה גישתך כמתכננת ברמה המקצועית כרגע, מעבר למחויבות לכל אותן - - -
<קריאה: להתחשב בכל מה שנאמר פה.
<תומר רוזנר: אני רוצה רק להשלים את השאלה.
<תומר רוזנר: אני רוצה להתמקד למשל בדוגמה מסוימת, נגיד בנושא של קרקעות הצפון אומרת גברתי, 'זה מה שסומן בתכניות המתאר הארציות, זה מה שהממשלה החליטה'.
<תומר רוזנר: אני מניח שלדבר הזה יש חלופות וגם יש לך עמדה לגבי זה אם יש חלופות מתאימות אחרות או שזה מה שנקרא גזרה משמים.
<ליאת פלד: ראשית אני חושבת שאנחנו בימינו צריכים לדאוג למעמד של חיפה והמרכז המטרופוליני לאור כביש מספר 6 וההרחבה הגדולה של מטרופולין תל אביב.
<ליאת פלד: יש מקום לחשש לגבי המעמד של חיפה כמטרופולין, לא רק חיפה העיר, אני אומרת את זה שוב.
<ליאת פלד: אנחנו במחוז חיפה עושים עכשיו עבודה על תכניות מתאר לקריות ומנסים לגבש את חזון הקריות באופן כזה שאנחנו בוחנים את המעמד של הקריות ושל חיפה במרחב הרחב יותר ואנחנו מבינים שהתעסוקה היא מוקד שיכול כן למנף את המוקד המטרופוליני.
<ליאת פלד: אני יודעת שכשהכינו את מטרופולין חיפה, את תכנית האב למטרופולין חיפה, שהובילה לתמ"מ 6, התכנית המחוזית המאושרת, התמקדו בשני היבטים בהיבט של התעסוקה.
<ליאת פלד: התעסוקה הפטרוכימית במרכז במפרץ וההיי טק שקיים היום בדרום חיפה ואנחנו מנסים גם לעודד אותו בלב המטרופולין ובקריות גם כן.
<קריאה: אנחנו נהיה פה - - -
<ליאת פלד: אנחנו משתדלים.
<ליאת פלד: אנחנו מבינים שבהחלטות שלנו אנחנו צריכים לחזק את מה שקיים ואת מה שאנחנו חושבים שעשוי למנף את הכלכלה באזור הזה ויחד עם זאת לנסות לשפר את איכות הסביבה.
<ליאת פלד: אני אתן דוגמה מההחלטה של בז"ן, שאני מניחה שהיא שנויה במחלוקת לאור העובדה שגם מטעם בז"ן ביקשו להגיש ערר וגם מטעם ארגוני הסביבה והתושבים שביקשו להגיש עררים למועצה הארצית, אז היא אולי קצת מאוזנת באמת.
<ליאת פלד: אנחנו שם ניסינו לקבוע מספר ממדים.
<ליאת פלד: ממד אחד זה הנושא של השקיפות, שבעצם כל מתקן חדש שיתבקש להקמה יפורסם לציבור הרחב, יחד עם אותם דוחות סביבתיים שנדרשים וחוות הדעת של המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות שמחויבים בכל מתקן.
<ליאת פלד: זה אחת.
<ליאת פלד: שתיים, אנחנו דרשנו כל מיני דרישות לסקרים, סקר סיכונים וסקר זיהום קרקע וכל יתר הדרישות הסביבתיות שחייבים להשלים אותן.
<ליאת פלד: קבענו את ערכי היעד לזיהום אוויר ויש התניות שלא ניתן לאשר מתקנים אם יש בהם לעלות מערכים הקיימים היום, שזה בניגוד לתקינה וזה מחמיר הרבה מעבר לתקינה.
<ליאת פלד: אנחנו קבענו הליך של סקר אפידמיולוגי שחייב להיות מפורסם לציבור וכל חמש שנים חובה על המתקנים להציג לוועדה המחוזית את הערכים, את הנתונים, את הסטטיסטיקות - - -
<קריאה: למה לא באופן רצוף, להציג כל הזמן?
<קריאה: למה פעם בחמש שנים?
<ליאת פלד: באופן רצוף.
<קריאה: מה אתם עושים עם זה?
<קריאה: מה עושים עם זה?
<קריאה: קודם כל שיהיה - - -
<קריאה: זו הדעה האישית שלך?
<קריאה: הוא שאל אותך מה דעתך - - -
<קריאה: קודם כל שהמידע יהיה זמין.
דב חנין: חברים, חברים יקרים.
<קריאה: סלחה, לא שמענו מילה אחת, לא מהמשרד להגנת הסביבה ולא ממשרד הפנים על ההיבטים הסביבתיים של התכניות שלהם.
<קריאה: נכון, היא מדברת רק על תעסוקה.
<ליאת פלד: הדבר הנוסף שקבענו - - -
<קריאה: - - - מקום עם אוויר כזה, אנשי היי טק יבואו שהילדים שלהם ינשמו את האוויר הזה?
<קריאה: נראה לך?
<ליאת פלד: הדבר הנוסף שאנחנו קבענו בהחלטה, בנושא של עדכון החומש, הוא שלוועדה המחוזית תהיה סמכות, ואני חושבת שהיועץ המשפטי שלך כבר אמר שזה אולי על הגבול האפור, שלוועדה המחוזית תהיה אפשרות למנוע הוצאת היתרים נוספים בתחום בז"ן במידה שהנתונים יוכיחו שלא עומדים בערכים הנדרשים.
<ליאת פלד: לגבי קרקעות הצפון, עם כל הכבוד לאמירות שנאמרו כאן, כשמיכלים של תש"ן יושבים בתוך אלרואי, יושבים בתוך קרית חיים, ובעיר התחתית בסמיכות למשרדים ולרכבות - - -
<אלה נווה: סליחה, גם קרית אתא - - - גם לנשר - - - יהיה להם בנזן שמה.
<ליאת פלד: אלה, אני לא הפרעתי לך.
<קריאה: יש דיאלוג.
<ליאת פלד: זה לא דיאלוג, גברתי, עם כל הכבוד לך ועם כל הכבוד לכם יש סדרי דיון כאן.
<קריאה: מה זה סדרי דיון?
<קריאה: את לא מפרטת כלום.
דב חנין: חברים, אני אמרתי בתחילת הדיון, דברים שלא נשמעים ברמקול אינם מוקלטים והם לא חלק מהדיון, וחבל.
דב חנין: אני בטוח שכל מי שרוצה להגיד משהו חשוב לו שדבריו יישמעו, לכן עדיף לא לקרוא את זה בקריאת ביניים.
דב חנין: אם יש לכם משהו להגיד תכתבו לנו בצורה מסודרת.
דב חנין: כרגע נציגת משרד הפנים - - -
<קריאה: דב, זה מאוד מקומם - - -
דב חנין: אותו דבר, יש פה עוד שלושה חברי ועדה שלא נמצאים, החומר שהם יקראו זה הטקסט של הפרוטוקול שיהיה מתומלל בעוד עשרה ימים והם יקראו את המכתב שלך, אם הוא יגיע מחר בבוקר הם יקראו אותו לפני זה.
<ליאת פלד: כשאתה תרצה שאני אפסיק לדבר תגיד לי.
<קריאה: זה עדיין מאוד מקומם שדברים אינם מנומקים ונאמרים כמו תעמולה.
דב חנין: הכול חלק מהדיון.
<ליאת פלד: לגבי קרקעות הצפון, אז הסברתי שבעצם המטרה הייתה לרכז את המיכלים באתר שסמוך לבז"ן, אתר שנקרא קרקעות הצפון והוא משלים בעצם את הרצף של אותו אזור שנקרא תעשייה מיוחדת במפרץ חיפה.
<ליאת פלד: לא יושבים פה נציגי קרית חיים וגם לא יושבים פה נציגי טבעון, למעט נציג אחד שהיה כאן, שאני בטוחה שגם הוא עצמו - - - אני בטוחה שהם לא שמחים על כך שתש"ן יושבים בתוכם.
<ליאת פלד: אני כן מבינה שהתכנית שלוותה בתסקיר השפעה על הסביבה מוכיחה שיש השפעה על השכונה הגובלת בקרית אתא.
<ליאת פלד: אמר מהנדס העיר של קרית אתא שהם מודעים לזה והטובה שצומחת מהתכנית הזאת של קרקעות הצפון עולה על הנזק שנגרם לכאורה לתושבי קרית אתא.
<ליאת פלד: אני חושבת שכשיושבת ועדה וצריכה לבחון את ההקלה העצומה, גם בתכנון וגם בפגיעה בתושבים, אל מול חששות כאלה ואחרים שלא גובו על ידי הגורמים המוסמכים, קרי פיקוד העורף שאישר את התכנית ונתן הסכמתו, המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות, שסמכו את ידם על תסקיר ההשפעה על הסביבה שנערך.
<ליאת פלד: כל אלה הובילו אותנו לאשר את התכנית הזאת שהיא חלק, ושוב אני חוזרת ואני לא יכולה שלא להגיד את זה, היא חלק מתכנון כולל של המערך המטרופוליני.
<תומר רוזנר: זאת לא השאלה - - -
<ליאת פלד: אתה שאלת אותי את השאלה לגבי החלופות.
<תומר רוזנר: לא, השאלה שלי היא כזאת, את אומרת, כמו שאמר יושב ראש הוועדה, אנחנו פעלנו במסגרת שיש לנו, יש תכנית מתאר ארצית, היא סימנה את המקום הזה, אנחנו עשינו כמיטב יכולתנו למזער וכו'.
<תומר רוזנר: אבל אני מניח שזאת לא גזרה משמים ובהנחה שאנחנו צריכים להזיז את החוות מהמקומות שבהם הם קיימים כיום, שהם מסוכנים, כנראה, אבל אני מניח שמדינת ישראל יכולה למקם את החווה הזו גם במקומות אחרים, אני יודע, לא דווקא בחיפה למשל.
<תומר רוזנר: מה עמדתכם לגבי - - -
<ליאת פלד: אבל צריך קשר לנמל דלקים.
<ליאת פלד: זה לא משהו שמנותק.
<ליאת פלד: אז תקים נמל איפה?
<ליאת פלד: בנגב?
<תומר רוזנר: לא, צנרת אפשר להעביר לכל מקום שרוצים.
<ליאת פלד: אוקיי, אז אני מציעה, שאלתם קודם מה הוועדה יכולה להועיל וכבר אמרתי את זה גם בפעם הקודמת שדיברתי כאן, גם היום אמרתי את זה, שאם רוצים להעלות על סדר היום הציבורי חלופה לאתר ולמיקום של התעשייה המיוחדת צריך להפנות את זה למשרד התשתיות שלא יושבים פה.
<ליאת פלד: אני לא חושבת שיושבים פה ממשרד התשתיות ואליהם, לבדוק איתם חלופות אמיתיות למיקום הזה.
<ליאת פלד: המיקום של קרקעות הצפון, של בז"ן וכל יתר המפעלים האלה, הוא סמוך לנמל ואנחנו לא יכולים לנתק את זה.
<ליאת פלד: אנחנו לא מדברים סתם ככה, אנחנו צריכים לבסס את כל האמירות שלנו גם על כלכלה וגם על סביבה וגם על צרכים, והצרכים האלה הם צרכי מדינת ישראל ו - - -
<נורית שטורך: - - - הנדסה.
<ליאת פלד: וגם על הנדסה.
<ליאת פלד: אז אני לא חושבת שבתחום המרחב המטרופוליני של חיפה יש מקום אחר למקם את קרקעות הצפון.
דב חנין: רק למען הפרוטוקול אני אומר שבדיון הזה לא הושמעו רעיונות שקשורים למטרופולין חיפה, אמנם אולי הם מרחיקי לכת מבחינת התפיסה התכנונית הקיימת, למשל התכנית של ד"ר מנטל על נמל העיר חיפה.
דב חנין: יש כל מיני תכניות או קונספציות אחרות שאפשר גם אותן להביא בחשבון, שאני לא מזלזל בהן ולא מבטל אותן, הן כרגע לא בגדר הסקופ של הדיון שלנו היום, אבל - - -
<תומר רוזנר: - - - אפשר להגיד, יש אזור דמון.
דב חנין: ויש את אזור דמון, יש - - -
<ליאת פלד: - - - שאמורים להעביר לקרקעות הצפון.
<תומר רוזנר: על זה אני מדבר.
<ליאת פלד: אם על זה דיברת אז אני יכולה להרחיב.
<ליאת פלד: אז אני אעלה את זה ככה כדי שהתושבים יידעו.
<ליאת פלד: תכנית קרקעות הצפון היא מפורטת בחלקה ובחלקה היא מתארית, היא לא מציעה בינוי וכל ההעתקה של המתקנים הקיימים במרחב, היא יכולה להיכנס שם ועדיין נותר שטח שעל פי מדינת ישראל, על פי - - - גפ"מ שם, כמובן מוטמן.
<ליאת פלד: במסגרת תכניות מתאר ארציות, גם המשרד להגנת הסביבה וגם אנחנו, באנו וביקשנו במועצה הארצית לעשות פיזור של הסיכונים, זאת אומרת הובלת הגפ"מ צפונה, שגם במחוז צפון - - - אז למה שהכול יהיה במפרץ חיפה, בואו תוציאו חלק מהגפ"מ צפונה.
<ליאת פלד: נמצאו שני אתרים, אתר דמון ואתר שדה.
<ליאת פלד: והאתרים האלה, אחד מהם נפסל כבר, שדה נפסל, נותר רק אתר דמון.
<ליאת פלד: האתר של קרקעות הצפון אמור היה להיות אתר ברמה מתארית וכעת מבקשים לשנות את ההגבלות שהשגנו בעבר ולמקם בעצם באופן מפורט את הגפ"מ במתחם.
<ליאת פלד: אתם מבינים שהמהלך של התכנון ומוסדות התכנון הוא כזה שגם אנחנו כמוסד מחוזי מגיבים כלפי מעלה.
<ליאת פלד: גם הרשויות המקומיות מגיבות כלפי מעלה.
<ליאת פלד: בעניין הזה של הגפ"מ - - -
דב חנין: אנחנו נבקש, גברתי, את חוות הדעת הזאת תעבירי גם אלינו.
<ליאת פלד: אוקיי, בסדר, אני אעביר.
<ליאת פלד: אני רק אשתף כאן שאני יכולה כן לציין שגם המשרד להגנת הסביבה, גם קרית אתא, גם עיריית חיפה, גם אנחנו, העברנו את בקשותינו למועצה הארצית באופן כזה שלא ייצרו מצב שמפרץ חיפה הוא מקום האחסון היחיד של כל חיפה והצפון וגם מרכז הארץ, כי בעצם רצינו לפזר את הסיכונים.
<ליאת פלד: זהו.
<ליאת פלד: אני יכולה ברשותך רק משפט אחד על הפארק?
<ליאת פלד: יוסי נגע בזה וגם נורית קצת נגעה בזה.
<ליאת פלד: נורית, את דיברת על שני דברים כשאמרת פיצוי סביבתי.
<ליאת פלד: אני מפרידה.
<ליאת פלד: הפיצוי הסביבתי שנורית ביקשה זה לחייב את חברת נמלי ישראל - - -
<נורית שטורך: זה לא פיצוי - - -
<ליאת פלד: אבל ככה את הגדרת את זה בהתחלה, אז אני מחדדת.
<ליאת פלד: יש את הנושא של שיקום חופי המפרץ וזה מובן, יש את הנושא של פארק הקישון שהוא מופיע, ואני שבה וחוזרת כאן, פארק מורד הקישון מופיע בתכנית מתאר חיפה שמופקדת עכשיו והוא היה חלק בעבר מתכנית תמ"א 13ב-1-1, שמקודמת על ידי חברת נמלי ישראל לשטחי הנחלה ולוגיסטיקה וכל השטחים היבשתיים שאמורים לשרת את הנמל.
<ליאת פלד: כששאלתם ויוסי זרק כמה משפטים שקשורים בקניין, כלכלה, והחשיבות הציבורית של הפארק, כתושבת הקריות אני חייבת להגיד שהפארק משמש בעיקר את תושבי הקריות והפארק הזה, אפילו שמעט ממנו היום מפותח, הוא משמש עוגן, ממש כך, לשמחות, לפעילויות, לאירועים חברתיים ולנופש.
<ליאת פלד: אני חושבת שיש צורך שתובילו אמירה שחייבים לעגן אותו בתכנית מתאר ארצית בגודל שלו, כפי שסוכם, כי זה משהו שעלול להתמסמס.
<ליאת פלד: אם אתה זוכר את האמירה שלי בפעם הקודמת, כשעמדנו על הגשר, אמרתי שעל ה-6 דונם אפשר להתווכח, על ה-580 לא.
דב חנין: חברים, בכוונה ניהלנו את הישיבה הזו בחיפה, כי אמרנו שבמקום להטריח את 100 אנשים מחיפה לירושלים אנחנו נטריח את עצמנו מירושלים לחיפה כדי לקיים את הדיון כאן.
דב חנין: אני רוצה להודות קודם כל לכולכם על זה שנשארתם, השתתפתם, לכל מי שהעביר חומרים ולכל מי שיעביר חומרים, לכל מי שלא השלים להגיד את כל מה שהיה לו להגיד, שיכתוב את הדברים בכתב ואנחנו נתייחס.
<קריאה: הייתה כאן רמאות גדולה.
דב חנין: וגם אתה יכול, אדוני, לכתוב לנו.
<קריאה: וגם במקומות אחרים לפרסם את הרמאות הזו.
דב חנין: אתה מוזמן לעשות מה שאתה רוצה.
<קריאה: זו לא הייתה ועדה לציבור אלא בעיקר נתנו אפשרות לדבר לרשויות.
דב חנין: אתה מוזמן להגיד את מה שאתה רוצה, זכותך המלאה, ואני שוב חוזר ואומר לך - - -
<קריאה: ברור שנעשה את זה.
דב חנין: אין בעיה ואתה מוזמן לכתוב את דברך ולהעביר את דברך אלינו ואנחנו נתייחס לכל דבר שתכתוב במלוא הכבוד.
<קריאה: הדיון הוא כישלון - - -
דב חנין: אני רוצה להודות גם למוסד נאמן ולטכניון על האירוח שלנו.
דב חנין: אני רוצה להודות ללאה, מנהלת הוועדה, שבאמת עשתה פה עבודה גדולה, לעוזרת שלי, באמת זו הייתה הפקה מסובכת.
דב חנין: עשינו פה מאמץ גדול ועדיין יש אנשים שמרגישים שיש להם עוד דברים לומר, אז אנחנו פתוחים ורוצים לשמוע את הדברים האלה ולא צריך להתרגז, אנחנו נמשיך בדיון עד שנמצה אותו ונגיע למסקנות.
דב חנין: תודה רבה לכולם.
דוד אזולאי: רבותי, צהרים טובים לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד אזולאי: על סדר-היום הצעת חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה (תיקון מס' 2), התשע"ד-2014, יוזם החוק – עבדכם הנאמן, חבר הכנסת דוד אזולאי.
דוד אזולאי: בהזדמנות הזאת שאנחנו עוסקים בענייני כבאות, אני רוצה לשגר מכאן לכל שירותי הכבאות במדינת ישראל: אנחנו מצדיעים לכם על העבודה הנפלאה שאתם עושים.
דוד אזולאי: בוודאי בימים כתיקונם אתם עושים עבודה מצוינת וגם בימים הללו אתם עושים מלאכת קודש, בעיקר באזורים של האזרחים, ורק מי שיודע ומכיר וראה את העבודה הנפלאה שאתם עושים יודע על מה אני מדבר.
דוד אזולאי: אני רוצה מכאן גם לשגר תנחומים למשפחת ברסנו מנהריה, שהאב, גילי, משרת בשירותי הכבאות בגליל המערבי, על הנפילה של הבן, הדר ברסנו, השם ייקום דמו ודמם של כל החללים האחרים.
דוד אזולאי: שלא נדע צער ושהשם יאמר לצרותינו די.
דוד אזולאי: רבותי, אני פותח את הדיון.
דוד אזולאי: המטרה של החוק הזה זה בעיקר לתקן תיקונים כתוצאה מיישום החוק לשירותי הכבאות.
דוד אזולאי: בחוק הגדול שחוקקנו כאן לפני שנתיים, תוך כדי דיון נתגלו פה כמה דברים שדיברנו עליהם בנושא האגרות.
דוד אזולאי: לא ארחיב כרגע בנושא הזה.
דוד אזולאי: אני רוצה להודות לצוות המשפטי ובמיוחד לעידו שכבר הכינו חקיקה ואני מקווה שעוד השבוע זה יונח על סדר-היום על מנת שבמושב הבא נוכל לקיים דיון באותן לקונות שאנחנו מגלים בחוק.
דוד אזולאי: אני מקווה שבמשך הזמן נוכל לעשות את כל התיקונים הנדרשים בחוק הזה.
דוד אזולאי: אנחנו עוסקים היום באחד מהתיקונים שאומר שהחוק בא להסדיר הוראות הנוגעות לבטיחות אש והצלה.
דוד אזולאי: לא רק זה, אלה דברים שלא היו כתובים בחוק ונדרשנו להכניס את זה בחקיקה.
דוד אזולאי: הוספנו שהשר לביטחון פנים, שהוא הממונה על שירותי הכבאות, יוכל להתקין תקנות כלליות בנושא בטיחות אש והצלה לגבי הנכסים ולא רק תקנות בענייני אמצעי בטיחות אש והצלה בנכסים.
דוד אזולאי: לפני שאני אתן לייעוץ המשפטי של הוועדה, אם יש מישהו שרוצה להתייחס לנושא הזה, בבקשה.
דוד אזולאי: עידו.
<עידו בן יצחק: אני אקרא את הצעת החוק.
<עידו בן יצחק: הצעת חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה (תיקון מס' 2), התשע"ד–2014.
דוד אזולאי: יש עוד מישהו שרוצה להעיר או שאפשר לגשת להצבעה?
דוד אזולאי: נעמיד את הצעת חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה (תיקון מס' 2), התשע"ד–2014 להצבעה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
דוד אזולאי: ברור שזה פה אחד תרתי משמע.
דוד אזולאי: הצעת החוק התקבלה ועוברת למליאה לקריאה שנייה ושלישית.
זבולון כלפה: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בהצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון – החמרת הענישה על מסייעים לשוהים בלתי חוקיים), של חבר הכנסת מרדכי יוגב וקבוצת חברים.
זבולון כלפה: הפעם האחרונה שהיינו פה הייתה לפני כשבועיים, חודש.
זבולון כלפה: איך שהזמן מתקצר בעקבות האירועים.
זבולון כלפה: מאז הצלחתם לשבת, לסכם סיכומים.
<גבי פיסמן: הגענו להסכמות.
זבולון כלפה: האם לפי הנוהל אפשר להסתפק בהקראה ולשמוע הערות?
<עידו בן-יצחק: אני אקרא ואסביר.
<עידו בן-יצחק: תיקון סעיף 12א 1.
<עידו בן-יצחק: בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952, בסעיף 12א – בסעיף קטן (א), אחרי "להשיג מקום לינה," יבוא "והכל במישרין או בעקיפין.
<עידו בן-יצחק: "; אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א) או מכל חיקוק אחר, הורשע אדם בעבירה לפי סעיף קטן (א) בגין העמדה בתמורה של מקום לינה לרשותו של תושב זר או סיוע בתמורה לתושב זר להשגת מקום לינה כאמור, יורה בית המשפט על חילוט התמורה או שוויה הכספי.
<עידו בן-יצחק: "; בסעיף קטן (ב), אחרי "עובד כאמור," יבוא "והכל במישרין או בעקיפין.
<עידו בן-יצחק: "; אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) המבצע עבירה לפי סעיף קטן (א) או (ב), במישרין או בעקיפין, באחת מהנסיבות האמורות להלן, דינו – מאסר שלוש שנים או קנס פי ארבעה מהקנס הקבוע בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין: הלין או העסיק שישה תושבים זרים או יותר, השוהים בישראל שלא כדין; הלין או העסיק, לפרק זמן העולה על חמישה ימים, תושב זר השוהה בישראל שלא כדין.
<עידו בן-יצחק: " מה שיש כאן זה 3 דברים.
<עידו בן-יצחק: דבר ראשון שבא לידי ביטוי בפסקה (1) ובפסקה (3) זה שהעבירות של הלנה והעסקה יחולו במישרין או בעקיפין.
<עידו בן-יצחק: זה נועד לדבר על מצב שבו הדבר הזה נעשה באמצעות אדם אחר.
<יואל הדר: חברות גדולות.
<יואל הדר: רואים את הדברים האלה בעיקר בבנייה.
מרדכי יוגב: שזה יעלה לראש הפירמידה.
מרדכי יוגב: האדם שעושה מזה הכי הרבה כסף הוא זה שבעצם - -
זבולון כלפה: לכן התוספת של המילים "במישרין או בעקיפין".
<יואל הדר: זה גם וגם.
<יואל הדר: זה לא שולל.
<עידו בן-יצחק: פסקה (2) עוסקת בחילוט הרווחים.
זבולון כלפה: שזו ענישה הולמת, או שזה קל מידי?
<גבי פיסמן: ה-3 שנים?
זבולון כלפה: לא, לפני 3 שנים.
זבולון כלפה: החילוט של התמורה.
<יואל הדר: זה בנוסף.
זבולון כלפה: השאלה לגבי הלין או העסיק לפרק זמן העולה על חמישה ימים.
מרדכי יוגב: אתה מדבר על משך העבודה?
זבולון כלפה: בסעיף (2) הגדרתם מעל 5 ימים, נכון?
<עידו בן-יצחק: גם אם זה ליום אחד זו עבירה.
<עידו בן-יצחק: ב-5 ימים ומעלה הנסיבות מחמירות, לכן הענישה - -
זבולון כלפה: זה מאפשר מאסר.
<עידו בן-יצחק: גם עכשיו זה מאפשר מאסר.
<עידו בן-יצחק: היום העונש הוא 2 שנות מאסר.
<עידו בן-יצחק: הקנס הוא 75 אלף שקלים.
<עידו בן-יצחק: זו העבירה הרגילה.
<עידו בן-יצחק: אם מדובר בהלנה או בהעסקה של 6 תושבים או יותר או בהלנה והעסקה של 5 ימים או יותר, עונש המאסר עולה משנתיים ל-3.
<עידו בן-יצחק: הקנס עולה מ-75 לפי 4, שזה כ-300 אלף שקלים.
<יואל הדר: אנחנו תומכים בחוק.
<יואל הדר: גם תמכנו בו בוועדת שרים לחקיקה.
מרדכי יוגב: היוזמה להחמרה נבעה מגל הרציחות שהיה.
מרדכי יוגב: ככל שעולה המציאות והמתח שלה, כפי שגם חווינו בעת האחרונה, עולים לעיתים הרצונות האלה מנקמה כזאת או אחרת, מאח של אסיר או מכל מיני סיבות או נסיבות.
מרדכי יוגב: היה פה רצון לייצר יותר הרתעה, תוך מודעות שמערכת המשפט לא מנצלת גם את מה שיש בידיה.
מרדכי יוגב: היינו במבוכה מסוימת.
מרדכי יוגב: אני רואה ברכה בתיקונים של עו"ד גבי.
מרדכי יוגב: יש נקודת תורפה אחת.
מרדכי יוגב: החלטתי שבסוף צריך להגיע להסכמות.
מרדכי יוגב: הברכה היא שיש פה מיקוד לגבי אלה שמעודדים לעבור על החוק.
מרדכי יוגב: הם מגדילים את היקף השוהים הבלתי חוקיים שמהם הפוטנציאל של הפיגועים.
מרדכי יוגב: מדובר גם בראשי הפירמידה, בחברות כאלו ואחרות שמעודדות את העבירה במקום לתאם ולייצר עבודה של שוהים בלתי חוקיים.
מרדכי יוגב: אני בעד שירחיבו כמה שיותר את המועסקים מיהודה ושומרון ומרצועת עזה לכשיהיו שם תנאים אחרים.
מרדכי יוגב: הם שכנינו לתמיד.
מרדכי יוגב: אני באופן אישי, בלי שום היבט אחר, מעדיף אותם על פני אריתראים או הסודנים.
מרדכי יוגב: כולם בני אדם, אבל אני חושב שמקומם במקומם מונח.
מרדכי יוגב: העובדים פה הם שכנים שלנו.
מרדכי יוגב: יש בהעסקתם יתרונות לשני הצדדים.
מרדכי יוגב: אני מסכים עם עו"ד גבי שערכה את התיקונים כדי להביא ליכולת הרתעתית יותר גדולה.
מרדכי יוגב: נראה איך זה ישרת את מערכת המשפט.
מרדכי יוגב: נקודת התורפה הקטנה שחשבתי עליה היא שלעיתים מי שעובד קבוע האינטרס שלו לפגוע פחותה, אבל נוכחנו שהיו גם כאלה וגם כאלה בפוגעים.
מרדכי יוגב: קשה היה לי להביא משהו סטטיסטי אמיתי אם זה אותו אחד שיצא בדרום הר חברון ורצח בעפולה את החייל באוטובוס, או זה אותו אחד שעבד קבוע במסעדה ורצח את תושב בת ים.
זבולון כלפה: היו גם מקרים שרצחו את המעסיק.
זבולון כלפה: היו דברים מעולם.
<גבי פיסמן: זה נכון.
<גבי פיסמן: אני רוצה להסביר בקצרה מה היו השיקולים.
זבולון כלפה: הכנסת מציינת 9 שנים לגירוש מגוש קטיף.
זבולון כלפה: היו שם מספר רציחות של מעסיקים בידי פועליהם.
זבולון כלפה: זה לא היה דבר - -
מרדכי יוגב: זה היה עוד לפני ההסדרים, לפני הסכמי אוסלו.
מרדכי יוגב: אנחנו מכירים את אור חג'ג' שנהרג ביעבץ על ידי פועלים.
מרדכי יוגב: זה היה עוד לפני ההסדרים.
מרדכי יוגב: אני מכיר עוד בחור בשם איהד עטילי, שוטר במשטרה הפלסטינית, שחטף את מעסיקו במושב בשרון.
מרדכי יוגב: מזלם שהם התהפכו והמעסיק נותר לכוד באוטו.
מרדכי יוגב: היו עוד מקרים שכאלה.
מרדכי יוגב: ברור שישנם גם כאלה.
<גבי פיסמן: ההצעה שלנו גובשה יחד עם המשרד לביטחון פנים, המשטרה והצבא שהיו שותפים לדיונים.
<גבי פיסמן: סברנו שצריך ללכת עם הכיוון של המחוקק, שנועד לעצור את תופעת השהייה הבלתי חוקית.
<גבי פיסמן: הענישה מראש של מסיעים, מלינים ומעסיקים נועדה - -
זבולון כלפה: ליצור הרתעה כלשהי.
<גבי פיסמן: ליצור הרתעה ולהפסיק את התופעה הזאת.
<גבי פיסמן: מה שמניע את כל המעגל של השהייה הבלתי חוקית הוא המנוע המאוד מאוד כבד של מעסיקים גדולים שנעזרים באותם מעסיקים בלתי חוקיים שפשוט העלות שלהם קטנה יותר, לכן נוח להם לעשות בהם שימוש.
<גבי פיסמן: מה שסברנו שנכון לקבוע כנסיבות מחמירות הוא משך העסקה ומספר המועסקים שמועסקים, מתוך תפישה שברגע שנלחם בגורמים הגדולים, בתותחים הכבדים בתחום, זה יסייע בהפחתת התופעה.
<גבי פיסמן: ככל שיש איזה שהוא שינוי במדיניות ההיתרים, זה בוודאי שיקולים מדיניים שאנחנו לא חלק מהם בחוק הזה.
זבולון כלפה: יש למישהו משהו להוסיף?
<קובי עזרא: אין לנו מה להוסיף, אנחנו חלק מהתהליך הזה.
<אהובה זקן: אין לנו שום התנגדות.
<אהובה זקן: אנחנו שומרי חוק.
<אהובה זקן: אנחנו בעד - -
זבולון כלפה: איך אתם מתחברים לסוגיה הזאת?
<אהובה זקן: המעסיקים, שהם שוהים בלתי חוקיים, הם לעיתים מלונאים, מסעדנים.
<אהובה זקן: אמנם המסעדות לא ממש כפופות למשרד התיירות, יותר למשרד הכלכלה, אבל המלונאים הם חלק אינטגרלי מתעשיית התיירות.
זבולון כלפה: מה שנותר לנו הוא לאשר את הצעת החוק.
זבולון כלפה: היא מתקבלת פה ברוב קולות.
זבולון כלפה: ברכותיי.
זבולון כלפה: אני מאשר את חוק הכניסה לישראל עם התיקון שהוקרא על פי ההערות האחרונות.
זבולון כלפה: מכיוון שאין פה ח"כים נוספים, אז ממילא אין מתנגדים ואין נמנעים.
זבולון כלפה: אני תומך בהצעה.
זבולון כלפה: ההצעה הזאת התקבלה.
מירי רגב: מי הם שלושת הישובים?
<דני מורביה: בני דקלים, נטע וכרמי קטיף.
<דני מורביה: נטע זה עבור מפונים מכפר דרום ומתל קטיפא.
<דני מורביה: בני דקלים זה עבור נווה דקלים.
<דני מורביה: כרמי קטיף עבור הישוב קטיף.
<דני מורביה: מבחינה תכנונית אין בעיה.
<דני מורביה: תכנונית אנשים יכולים לבנות.
<דני מורביה: ב -3 ישובים כבר בונים.
<דני מורביה: בישוב קטיף יש בעיה של חתימה על הסכם מול המינהל, על הסכם משבצת.
<דני מורביה: זה לא קשור לצד התכנוני.
<דני מורביה: אנחנו לקראת הסוף, כך אני מקווה.
<דני מורביה: אין פה בעיה תכנונית.
<דני מורביה: יש בעיה של זכויות מול מקרקע ישראל לגבי חתימה להסכם על המשבצת.
<דני מורביה: זה הליך שלא קשור לתכנון.
<דני מורביה: יש השפעות מסוימות בתכנית מתאר מזרח לכיש מצומצמת.
<דני מורביה: אנחנו טוענים שלא צריך להיכנס לקו הכחול של היישוב.
<דני מורביה: יש את זה בהתנגדויות.
מירי רגב: אני לא מבינה למה זה תקוע.
מירי רגב: זה תקוע בגלל המינהל?
זבולון כלפה: לא תקוע.
<דני מורביה: לא תקוע.
<דני מורביה: אנחנו 9 שנים אחרי, אבל בתחילת הדרך מבחינה תכונית זה לקח זמן בגלל תכנית הביוספרה.
<דני מורביה: זה מול המועצה הארצית, לא מול הוועדה המחוזית.
מירי רגב: צריך לטפל בדברים, לכן אנחנו פה.
מירי רגב: ב-4 הישובים האלה אין בעיה של תכנון?
מירי רגב: מבחינת משרד הפנים ומינהל התכנון העניין סגור?
<דני מורביה: כן.
מירי רגב: איפה הבעיה כרגע?
מירי רגב: שיווק?
<דני מורביה: לא.
<דני מורביה: יש רק לישוב אחד הסכם משבצת.
<יורם אוהב ציון: אני חושב שבתהליך בקטיף מה שרואים בסוף זה את הבירוקרטיה הארוכה.
<יורם אוהב ציון: בקטיף, כמו שאמר דני, יש אישור, יש תב"ע מאושרת, אפשר לעבוד.
<יורם אוהב ציון: בגלל שזה מושב שיתופי, אז בוועדת קרקעות ,שהיא הוועדה שמכשירה את הנושא של המשבצות, הביאו לדיון גם את ישוב הקבע וגם את הקרקע החקלאית.
<יורם אוהב ציון: ברגע שיש הפרה בחוק קטן באיזה שהוא מקום - -
מירי רגב: מי זו ועדת קרקעות?
<יורם אוהב ציון: ועדת הקרקעות זה משרד החקלאות ומינהל מקרקעי ישראל.
מירי רגב: האם מינהל מקרקעי ישראל נמצא פה?
<דני מורביה: הם לא צד תכנוני.
<דני מורביה: הם צד של זכויות בקרקע.
מירי רגב: כרגע זה תקוע במינהל?
<יורם אוהב ציון: זה כרגע תקוע בוועדת הקרקעות שיושבת מתחת למשרד החקלאות ועובדת יחד עם המינהל.
<יורם אוהב ציון: עכשיו נגמר הנושא של המשבצת, אז רוצים לעשות ועדה חדשה.
<יורם אוהב ציון: יש מחלוקת אם צריך ועדה חדשה או מספיק להישען על הישנה.
<יורם אוהב ציון: צריך את קיצורי התהליכים, להגיד: חבר'ה, יש פה מהלך, צריך לגמור אותו.
מירי רגב: מי מנהל את זה?
<יורם אוהב ציון: משרד החקלאות.
<יורם אוהב ציון: זה באחריות מנכ"ל משרד החקלאות.
מירי רגב: צריכה להיות פנייה למנכ"ל משרד החקלאות על כך שאנחנו צריכים לקדם את נושא המשבצת.
מירי רגב: את הסכם המשבצת בכרמי קטיף צריך לקדם מול מנכ"ל משרד החקלאות ומינהל מקרקעי ישראל.
מירי רגב: זה יקודם.
מירי רגב: זה סיכום אחד של הוועדה.
מירי רגב: איפה עוד עלו בעיות?
<חמוטל שפירא: לקחנו מהשנים הראשונות מצגות ממינהלת תנופה, שאחראית הייתה על יישוב אנשי גוש קטיף, וממינהלת סלע במשרד ראש הממשלה לגבי המקום שאליו מפוני גוש קטיף רוצים ללכת.
<חמוטל שפירא: כל הישובים שאליהם אנשי גוש קטיף היו מיועדים להגיע היו ידועים.
<חמוטל שפירא: אף אחד לא המציא את זה רק עכשיו.
<חמוטל שפירא: אנשי גוש קטיף, למרות המכה הגדולה שהם קיבלו, בחרו להמשיך בחלוציות, בחרו להפריח את השממה בישובים שונים-בחבל לכיש ובישובים בין אשקלון לאשדוד.
<חמוטל שפירא: מאבני איתן בצפון ועד חלוציות בדרום אנשי גוש קטיף מפוזרים.
<חמוטל שפירא: אני חושבת שהיה פה רצון רע ולא כוונת זדון של אף אחד.
<חמוטל שפירא: הימשכות התהליכים הייתה גדולה מאוד.