GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: אם לא נדע כולנו להרים את עצמנו לגובה האתגרים, נוכל למצוא את עצמנו בתהום מאוד עמוקה.
<זאב פיש: אנחנו מפקחים על החופים המוכרזים.
<זאב פיש: ההיבט שלנו מתמקד בבריאות הציבור שמשום מה לא הוזכר כאן.
תמר זנדברג: הנה אתה מזכיר.
<כרמל סלע: בשביל זה אתה פה.
<זאב פיש: אנחנו עוסקים בהרבה מאוד היבטים בתוך החופים המוכרזים.
<זאב פיש: אני רוצה שהוועדה תדע את מה שחלק מהאנשים סביב השולחן הזה יודעים, רק לא הזכירו את זה.
<זאב פיש: יש שיתוף פעולה מצוין, לא רק טוב, בין מספר משרדים: הגנת הסביבה, משרד הפנים, משרד הבריאות, משרד החקלאות והרשויות המקומיות, בכל מה שקשור לכל תקלה שכתוצאה ממנה נגרם איזה סיכון לבריאות הציבור.
<זאב פיש: הזרמה של שפכים, קולחין, תקלה כזאת או אחרת נעשה ברמת דיווח טלפוני מידי 365 ימים בשנה, 24 שעות ביממה.
<זאב פיש: אחרי שאנחנו בודקים את השטח הציבור יודע.
<זאב פיש: זה מופיע באתר, במפה שמתעדכנת כל הזמן.
<זאב פיש: אנחנו משתפים בזה גם את צה"ל, צה"ל משתף אותנו וכדומה.
<זאב פיש: צריך לדעת שזה קיים.
<זאב פיש: הנושא הזה של השת"פים זה דבר מאוד מאוד חשוב, אבל צריך ללמוד גם מנושאים אחרים.
<זאב פיש: משרד הבריאות, כמו שאר המשרדים, לא עובד לבד בשום תחום.
<זאב פיש: כמו בתכנון ובניה, כמו ברישוי עסקים, כמו במשרדי החינוך.
<זאב פיש: השאלות שנשאלות כאן נשאלו בכל הנושאים שציינתי.
<זאב פיש: בדיון שהיה בצלול חשבתי שכולנו מדברים באותה שפה.
<זאב פיש: דובר בדיוק על הנושא הזה של להקים איזו שהיא ועדה בין משרדית, כמו שנעשה ברישוי עסקים.
<זאב פיש: אגב, רישוי עסקים נעשה גם בחופים.
<זאב פיש: זה חלק שאי אפשר לנתק אותו.
<זאב פיש: אמר פה החבר שיש חוף ויש ים.
<זאב פיש: בדיוק על זה מדברים.
<זאב פיש: יש פה אכיפה שנעשית בחלק מהמקומות בצורה טובה, בחלק לא טובה.
<זאב פיש: זה תלוי ברשות המקומית עצמה.
<זאב פיש: הפתרון הוא לא להמציא כל פעם איזה שהוא גוף חדש, אלא לקחת את כל הגופים, בתוכם גם הגופים הירוקים וגם הנציגות האזרחית, ולעשות ועדה בין משרדית מתאמת, כמו שזה נעשה עם משרד החינוך, כמו שאני מקווה שייעשה עם המעונות, כמו שזה נעשה מצוין עם רישוי עסקים.
<זאב פיש: יש עכשיו רפורמה שהכנסת אישרה.
<זאב פיש: צריך לתעל את כל התהליכים שנעשים על ידי אנשים מצוינים בכל המשרדים, על פי מה שקיים, לחזק את הקיים, לחזק את הקשר ולפתור את מרבית הבעיות שיש בעשרת הדיברות.
<זאב פיש: אני יכול להוסיף שם עוד כמה דיברות לא פחות חשובות.
<יוסי ורצברגר: אני מסכים עם עמיר ועם שאר הדוברים שאין צורך בהקמה של רשות אלא פשוט צריך לתאם.
<יוסי ורצברגר: אנחנו כרשות טבע וגנים אחראים על ערכי הטבע.
<יוסי ורצברגר: לא מזמן הצלחנו לקדם את ההכרזה של שמורה גדולה בראש הנקרה.
<יוסי ורצברגר: אנחנו מקווים שיהיו עוד כאלה.
<יוסי ורצברגר: אסור שההכרזות האלו יחכו לסיום תכנית העבודה של משרד הפנים אלא לקדם במקביל, כי הים לא מחכה וצריך להגן על ערכי הטבע.
<יוסי ורצברגר: למרות ההכרזות חשוב לציין שהפיקוח בעומק של הים הוא מאוד מאוד בחסר.
<יוסי ורצברגר: צריך לראות איך אפשר להביא תקציבים עם כל הדברים שקורים בים לטובת הפיקוח בים העמוק.
<יוסי ורצברגר: אני חייב לציין שהחלטנו לא מזמן, בעזרה של המשרד להגנת סביבה, להוסיף עוד פקח וסירה.
<דליה טל: אחרי אחד וחצי יהיה עוד אחד.
<יוסי ורצברגר: זה מה שיש במשאבנו הדלים.
<יוסי ורצברגר: אם אני הולך אל הטווח של החוף, אז בשיתוף עם משרד הפנים יש לנו פקחי חוף ימי שדואגים לחופים בנהיגה הבלתי חוקית.
<יוסי ורצברגר: באווירה של היום הזה החלטנו שכל החופים וכל האתרים שלנו ברחבי הארץ ייפתחו לתושבי הדרום בחינם.
<יוסי ורצברגר: כולם מוזמנים.
<נעם מוזס: באופן כללי אנחנו רואים בעיה באינטגרציה בתחום הפעילויות בים.
<נעם מוזס: יש מקום לחשוב על איזה שהוא גוף, אולי כמו מועצה.
<נעם מוזס: בכמה משפטים אני אגיד מה הפעילויות שלנו בתחום הים, אני אחזור על הנושא הזה.
<נעם מוזס: המשרד עוסק בכל הנושא של רישוי הדיג ובנושא של הפיקוח.
<נעם מוזס: הנושא של הפיקוח הוא לא נושא שפועל בצורה אופטימאלית.
<נעם מוזס: מדובר במספר גדול יותר של פקחים.
<נעם מוזס: הפיקוח עבר מאגף הדיג לגוף שנקרא פיצוח, שזאת יחידה הפיקוח הארצית של משרד החקלאות לא רק בנושא הים.
<נעם מוזס: שם יש 80 פקחים.
<נעם מוזס: אמנם רובם לא עוסקים בזה, אבל בהחלט יש שם פעילות שתוכל להתרחב.
<נעם מוזס: יש גם שיתוף פעולה עם הרט"ג בנושא של הפיקוח.
<נעם מוזס: הנושא השני שאנחנו עוסקים בו זה פיתוח של חקלאות ימית.
<נעם מוזס: פה אנחנו שמים דגש על הקצאה של שטחים ימיים.
<נעם מוזס: פה אנחנו נתקלים בבעיות של תיאום בין משרדים.
<נעם מוזס: אנחנו פועלים מול מינהל מקרקעי ישראל והוצאת מכרזים בים.
<נעם מוזס: אנשים שם לא מכירים את הים, לא מבינים על מה מדובר.
<נעם מוזס: יש לנו בעיה לקבל שיתופי פעולה בנושא של מקומות עגינה בנמלים.
<נעם מוזס: יש פה כמה צווארי בקבוק שגלל ביזור הסמכויות והרשויות העסק הזה לא מתקדם מספיק מהר.
<נעם מוזס: באופן ספציפי לגבי ההצעה.
<נעם מוזס: אנחנו חושבים שרשות נוספת עלולה להיות בעייתית.
<נעם מוזס: אני לא חושב שהמשרדים יוותרו בקלות על הסמכויות שלהן.
<נעם מוזס: מצד שני, אין ספק שחסרה פה איזו שהיא סמכות מערכתית או מועצה לאומית לנושא הזה, איזה שהוא גוף מתאם, כי בהחלט כל משרד מושך את השמיכה של השטחים הימיים ואת הפעילויות הימיות לכיוון שלו.
<נעם מוזס: אני אתן דוגמה קטנה אחת.
<נעם מוזס: לא מזמן הוגשה תכנית בנושא התשתיות של הגז, תכנית שלוקחת שטחי ים עצומים בלי להתחשב בשימושים אחרים.
<נעם מוזס: פה נוצרים קונפליקטים בין משרדי ממשלה.
<נעם מוזס: אם יהיה גוף לאומי שיסתכל איך מדינת ישראל רואה ב-50 השנים הבאות, אולי פחות, את פיתוח הים, בהחלט אני חושב שזה ייעל.
<נעם מוזס: חסרה פה אסטרטגיה.
<נעם מוזס: זה צריך לבוא בנוסף לפעולה המבורכת שמשרד הפנים עושה, בעיקר במדיניות התכנון.
<נעם מוזס: אני חושב שבהחלט צריך גוף מתכלל וגוף שמסתכל בצורה רחבה.
<אהרון זיסו: רק הערה מינהלתית.
<אהרון זיסו: החומר לדיון לא הגיע לשום גורם.
<אהרון זיסו: למיטב ידיעתנו, הוא לא מופיע באתר הוועדה.
<אהרון זיסו: לא היה, לצורך העניין, מצע לדיון.
<אהרון זיסו: אם רוצים התייחסות צריך לדעת על מה מדובר.
תמר זנדברג: אנחנו מתנצלים.
תמר זנדברג: אנחנו העברנו מצע לדיון לקראת סוף שבוע שעבר.
<אהרון זיסו: הוא לא מופיע אפילו באתר שלכם.
תמר זנדברג: אנחנו מתנצלים בפני מי שלא קיבל.
תמר זנדברג: מכיוון שזה דיון ראשוני והדברים הוצגו, אנחנו נעלה את החומרים האלה וככל שיתווספו חומרים בהמשך.
<אהרון זיסו: אני גם חבר בולחו"פ כנציג משרד התחבורה.
<אהרון זיסו: חלק גדול מהחברים כאן הם חברים בולחו"פ, הם מכירים את הנושא.
תמר זנדברג: אתם מכירים בחשיבות של ועדה סטטוטורית.
<אהרון זיסו: אם רוצים לשפר את מה שדובר פה צריך להיות גוף שיעשה איזו שהיא אינטגרציה.
<אהרון זיסו: זה צרך להיות בסגנון הולחו"פ.
<אהרון זיסו: לא צריך להקים עוד רשות.
<אהרון זיסו: אם אני מנסה קצת להתעמק לתוך מה שמדובר פה והעקרונות, אז לרובם אני יכול להסכים, למעט אחד שהוא סיסמא ולא מעשי.
<אהרון זיסו: צריך להבין שלהקים רשות חדשה כזאת שתהיה מקצועית , כמו שאמר חבר הכנסת חנין, מדובר במאות משרות.
<אהרון זיסו: אם רוצים לעשות פיקוח כמו שמופיע בעיקרון 9, שזה גוף אכיפה אחיד בעל סמכויות, אנחנו מדברים על מאות פקחים.
<אהרון זיסו: קצת קשה לקחת פקח אחד - מי שיש לו פקחים מכיר את זה - ולהפוך אותו למומחה בהגנת הסביבה, בתקנות של בטיחות שיט, מעגנות, בריאות הציבור, חפירות וקידוחים.
<אהרון זיסו: אני לא רוצה להמשך לשאר המשרדים.
<אהרון זיסו: יש 11 משרדים כי יש תחומי עיסוק שונים בתווך הזה שנקרא ים.
<אהרון זיסו: זה הגיוני.
<אהרון זיסו: אנחנו לא ייחודיים בזה בעולם.
<אהרון זיסו: גם במקומות שיש רשויות.
<אהרון זיסו: כמו שאמרתם, יש משרדים שונים שעוסקים באותו תווך.
<אהרון זיסו: זה לא סותר.
<אהרון זיסו: מה שכן, צריך אינטגרטור.
<אהרון זיסו: לאינטגרטור הזה היום קוראים ולחו"פ,.
<אהרון זיסו: יושבים שם כל המשרדים וכל הגופים החוץ ממשלתיים, כמו הירוקים שיושבים פה שגם חברים בולחו"פ.
<אהרון זיסו: יכול להיות שצריך להציב ליד הולחו"פ ובדומה לולחו"פ גוף, אבל בטח לא להקים רשות חדשה שתצרוך המון המון תקנים מיותרים ותטיל מס חדש על הציבור שמסתתר פה בין השיטין.
<אהרון זיסו: התקציב בהצעה של צלול מדבר על תשלום שייגבה ממשתמשי הים השונים – הציבור, ביניהם חברות התפלה, מעגנות.
<אהרון זיסו: אני רוצה לראות איך גובים מסים ממרינות שמפסידות והן לטובת הציבור.
<אהרון זיסו: זה יבוא מחר על חשבון כלל הציבור.
<אהרון זיסו: אנחנו משיתים עכשיו מס חדש כדי לייצר רשות מיותרת.
<אהרון זיסו: אני חושב שזה מיותר.
תמר זנדברג: רק לציין שכל דבר שממשלה או כל רשות עושה, כולל כל המשרדים שיושבים כאן, ממומן ממסים שמשלם הציבור.
תמר זנדברג: אנחנו כולנו משלמים מסים.
<אהרון זיסו: אני לא אומר להוסיף מסים.
<אהרון זיסו: אני אומר מתוך הקיים.
תמר זנדברג: יכול להיות שזה יחסוך במקומות אחרים.
תמר זנדברג: זה יכול לחסוך בבריאות הציבור, זה יכול לחסוך בטווח הארוך, זה יכול לחסוך מכל מיני משרות ותקנים שאולי קיימים היום ויכולים להיות מתועלים לזה.
תמר זנדברג: ניהול ממשלתי או ציבורי הוא מאסה לציבור במובן הזה שזה כסף ציבורי.
תמר זנדברג: הוא גם מייצר תועלות לציבור, לכן נתכנסנו.
<זאב פיש: נשמח ללמוד.
<אהרון זיסו: ההצעה הזאת נכנסת בדלת פתוחה שקיימת היום בהובלה של משרד הפנים.
<אהרון זיסו: כמו שנאמר, יש את המודל הסביבתי, יש את הולחו"פ והרבה מאוד פעילות בתחום הימי שכבר מתבצעת.
<אהרון זיסו: יכול להיות שצריך לשפר אותה, להרחיב את הסמכויות.
<אהרון זיסו: זה הרעיון.
<אהרון זיסו: אין מקום לרשות נוספת.
<עאטף חיראלדין: כל הנושא הזה מבורך וראוי.
<עאטף חיראלדין: משרד הפנים לא אחראי רק בהיבט התכנוני אלא גם בנושא של הסדרת חופי הרחצה בהיבט הבטיחותי.
<עאטף חיראלדין: הדיון פה נסוב סביב הנושא התכנוני והסביבתי.
<עאטף חיראלדין: אין פה נגיעה אחת בנושא הבטיחות בחופי הרחצה המוכרזים.
<עאטף חיראלדין: הציבור מגיע לחופים האלה.
<עאטף חיראלדין: לצערי, אנחנו עדים להרבה מקרי טביעה ומוות בחופים האלה.
<עאטף חיראלדין: את הנושא הזה צריך לקחת בחשבון, צריך לדון בו ולהכניס אותו.
<תמר גנות: מילה אחת בהתייחס לתהליך במשרד הפנים שהוצג כאן כמשהו שנותן מענה.
<תמר גנות: תרשו לי לציין, וזה גם נאמר פה ונאמר בתשובה שלנו להערות למכרז, שמסמך המדיניות שיהיה בעוד שנה יהיה, במקרה הטוב לדברי משרד הפנים, מסמך מנחה לכל היותר.
<תמר גנות: לא ברור את מי הוא מנחה.
<תמר גנות: לא ברור את מה הוא ינחה.
<תמר גנות: זה לא המענה שנדרש.
<תמר גנות: אני שומעת ששמורות הטבע נעצרות בגלל התכנון הזה.
<תמר גנות: חוץ משמורות הטבע הימיות הפעילות בים נמשכת.
<כרמל סלע: זה לא נעצר.
<אילן ניסים: הנקודה האחרונה שהועלתה על ידי אדם טבע ודין מקבלת מענה בתזכיר חוק האזורים הימיים.
דב חנין: איפה הוא עומד?
דב חנין: מה קורה איתו.
דב חנין: ?
<אילן ניסים: אני מקווה שהוא יגיע.
דב חנין: כולם מקווים, אבל עם תקוות אי אפשר ללכת למכולת.
<תמר גנות: אתה מדבר על החקיקה הקיימת, לא על הסדר חקיקתי חדש.
<אילן ניסים: אני לא נציג משרד המשפטים.
תמר זנדברג: שמעתי הסכמה יחסית גורפת שהפתיעה אותי בצורך בניהול אינטגרטיבי.
תמר זנדברג: הקמה של רשות חדשה וגוף חדש שאולי ייקחו סמכויות, אולי ייקחו תקציבים זה דבר שמעורר אי נחת , אולי מחלוקת, למרות שבדברי חלק מהמשרדים שמעתי גם תמיכה ברעיון הזה.
תמר זנדברג: שמעתי הסכמה גורפת שדרוש כאן ניהול אינטגרטיבי.
תמר זנדברג: אפילו לגבי עשרות הדיברות שהונחו כאן כאיזה שהוא מצע לדיון שמעתי הסכמה כמעט גורפת.
תמר זנדברג: לא שמעתי מישהו שהתנגד ואמר שהדברים אינם זקוקים לטיפול ולא זקוקים לפתרון.
תמר זנדברג: הוועדה מאמצת את העמדה הזאת.
תמר זנדברג: אנחנו רואים את הצורך המאוד מאוד חשוב בניהול אינטגרטיבי של הים והחופים.
תמר זנדברג: אני רוצה לברך על המהלך שנעשה במשרד הפנים בכתיבת מסמך המדיניות שיהווה איזה שהוא תכנית אב.
תמר זנדברג: אני חושבת שזה חשוב וחשוב לפעול בצורה הזאת.
תמר זנדברג: חשוב לנסח מסמכי מדיניות שיתוו את הדרך, כדי שאחר כך יוכלו להתארגן להליכי חקיקה או להליכי ביצוע כאלה ואחרים.
תמר זנדברג: אני רוצה לבקש בשם הוועדה כמה דברים בהכנת ההליך הזה.
תמר זנדברג: קודם כל, שיתבצע תהליך שיתוף הציבור ושמיעת הגורמים האזרחים והחוץ פרלמנטריים שבין היתר נשמעו כאן.
תמר זנדברג: אני מניחה או מקווה שאתם באיזה שהוא דין ודברים.
תמר זנדברג: היינו רוצים שהשיח שנשמע כאן, כולל של הארגונים ושל גורמי הציבור השונים, יישמע גם בזמן ניסוח מסמך המדיניות, כי זה יכול לתת קווים שייכנסו למסמך המדיניות הזה.
תמר זנדברג: אני כן מתייחסת למסמך מדיניות כמסמך שבאמת ינחה מדיניות ויהיה אמיתי.
תמר זנדברג: זה דבר ראשון להליך כזה של שיתוף הציבור ושמיעת כל הגורמים.
תמר זנדברג: דבר שני הוא שמסמך המדיניות הוא מסמך מדיניות לא מחייב ואין לו כשלעצמו סמכויות.
תמר זנדברג: מה שנשמע פה זה שגם הולחו"פ וגם רשויות אחרות בעולם הן בסופו של דבר גופים שיש להם סמכויות סטטוטוריות.
תמר זנדברג: היינו מצפים שממסמך המדיניות הזה תצא המלצה למשהו סטטוטורי.
<שירה שפירא: אנחנו מחכים להמלצות.
<שירה שפירא: אנחנו לא יודעים איזו המלצה תהיה, לכן עושים מסמך מדיניות.
<זשירה שפירא: זה שצריכה להיות המלצה לנושא הניהולי, האופרטיבי, הארגוני של המרחב הימי זה חלק מהמכרז.
<אהרון זיסו: הולחו"פ פועל בהתאם למסמך מדיניות מימי החופים של ישראל כבר 15 שנה.
תמר זנדברג: גם הולחו"פ הוקם כתוצאה מהליך חקיקה שהקים ועדה.
תמר זנדברג: לוועדה יש סמכויות, יש שיניים.
תמר זנדברג: הכוונה שהדברים יתנקזו לאיזה שהוא הליך לא רק מנחה ולא רק מדיניות, אלא שיוקם גוף ניהולי.
תמר זנדברג: אם צריך אנחנו כחברי כנסת - נדמה לי שאני מדברת בשם שנינו - נבחן את האפשרות או את הייתכנות של עיגון בחקיקה של המודל הרצוי.
תמר זנדברג: זה דיון ראשוני, שמענו את הגורמים.
תמר זנדברג: הגענו למסקנה שדרוש ניהול אינטגרטיבי שהאופן שלו חייב להיות בעל תוכן, בעל סמכות ובעל אחריות תקציבית.
תמר זנדברג: איך בדיוק, באיזה סוג של מודל, מאיפה הוא יקבל את הסמכויות שלו ומי ישב בו, לגבי זה נעקוב מקרוב אחרי התקדמות מסמך המדיניות הזה.
תמר זנדברג: אנחנו נשמע כוועדה וכחברי כנסת גורמים אחרים שיאירו את עינינו כדי שביחד ננסה לנסח את המודל הרצוי.
<זאב פיש: בדיוק מה שאת אומרת.
<זאב פיש: כל הוועדות הבין משרדיות שהזכרתי הן סטטוטוריות.
<זאב פיש: לכולן יש שיניים.
<זאב פיש: רק ככה צריך לעבוד.
<זאב פיש: יש מנגנונים קיימים.
תמר זנדברג: הגענו למציאות שבה יש הסכמה, כולל שלך, שדרוש ניהול אינטגרטיבי שלא קיים היום, לפחות לא באופן מספק.
תמר זנדברג: אנחנו נתקדם בכיוון הזה.
תמר זנדברג: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי מסמך המדיניות.
תמר זנדברג: ראינו טיוטה של הצעת חוק האזורים הימיים.
תמר זנדברג: קיימת טיוטה שמונחת על השולחן.
תמר זנדברג: אנחנו נבקש שכל התקדמות חקיקה כזאת תהיה בשים לב למהלך האינטגרטיבי שמתבצע, על מנת שלא כל אחד מקדם ואולי כל משרד חוטף כפי יכולתו לפני שמבצעים איזה שהוא מהלך אינטגרטיבי.
תמר זנדברג: כל הצעת חוק כזאת שמתקדמת, בין בנושא החופים ובין בנושא הים, תהיה בשים לב לניהול הכולל הזה, כולל אם צריך להתייחס לעקרונות כבר במהלך הדרך, כדי שלא נגיע כמו שקרה בחוק החופים שיש חוק ואחר כך מנסים לתקן אחורה ולא כל כך מצליחים.
מירי רגב: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את הדיון בסוגית תקנות רישוי עסקים (התקן מד-רעש בדיסקוטקים), התשע"ד-2014.
מירי רגב: אני מבינה שאת התקנות אמורים להתקין המשרד להגנת הסביבה בתיאום והתייעצות עם שרת הבריאות.
מירי רגב: התקנות אומרות שהמשרד להגנת הסביבה קובע מהו מד-הרעש.
מירי רגב: ברגע שהרעש עובר את הסף המותר, זה מתחבר לחשמל ואמור לנתק את המערכת.
מירי רגב: משרד להגנת הסביבה אנא תציגו את התקנות.
מירי רגב: אני מבינה שמשרד הבריאות לא נמצאים, אתם מתואמים אתם?
<נטע דרורי: כן.
<תומר רוזנר: השרה שלחה מכתב שהיא מתואמת לחלוטין.
<נטע דרורי: אני רוצה לציין כבר בפתיח שהתקנות מתואמות גם עם משרד הפנים.
<נטע דרורי: התקנות האלה מותקנות מכוח הוראה בחוק רישוי עסקים שהורתה לשר, לפני אי אילו שנים, להתקין תקנות לגבי התקן מד-רעש שמאפשר ניתוק אוטומטי של רעש בלתי סביר שנגרם בתוך דיסקוטק.
<נטע דרורי: כפי שנכתב במכתב ליושב-ראש הוועדה על ידי השר, יש גם עתירה תלויה ועומדת בבג"ץ על כך שהתקנות האלה לא הותקנו עד עתה.
<נטע דרורי: לאחר הליך של התייעצות ממושך שעשינו בתקנות האלה, אנחנו מבקשים את אישור הוועדה, כמובן לאחר שקבלנו הערות מהלשכה המשפטית של הוועדה והטמענו אותה במידה מסוימת ובהידברות כמובן.
מירי רגב: בבקשה להקריא את התקנות.
<נטע דרורי: תקנות רישוי עסקים )
<נטע דרורי: התקן מד-רעש בדיסקוטק, התשע"ד - 1031 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 2ו(ב) ו-10א לחוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1691, בהתייעצות עם שרת הבריאות, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
מירי רגב: סליחה רגע, היועץ המשפטי, כל האדומים מתואמים?
מירי רגב: כלומר הנוסח הזה שמקריאה היועצת המשפטית של המשרד להגנת הסביבה מתואם מלא עם הוועדה.
<נטע דרורי: הגדרות.
<נטע דרורי: בתקנות אלה- "דיסקוטק" - עסק הטעון רישוי לפי פרט 7.7ו בתוספת לצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע"ג-2013.
<נטע דרורי: "התקן מד-רעש" - התקן הכולל לפחות את כל אלה: מד רעש, כולל מיקרופון; מפסק זרם חשמל המחובר למערכת הגברת הקול; נורית התרעה; "התרעה" - איתות של נורית מהבהבת, המותקנת במקום גלוי לעין הקהל ומופעלת על ידי מערכת ההגברה; "מד-רעש" - מכשיר למדידת רעש כמשמעותו בתקנה 4 לתקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר), התש"ן – 1661 (להלן - תקנות הרעש); "מפלס הרעש" - עוצמת רעש הנקבעת על ידי מדידה "LAeq" ב-"(dB(A", במצב מדידה "איטי" בסקלה "A", כמשמעותם והגדרתם בתקנות הרעש.
<נטע דרורי: התקן מד רעש.
<נטע דרורי: בדיסקוטק יותקן, בכל אחד מאולמות הריקודים, במקום קבוע, הנגיש אך ורק לבעל העסק של הדיסקוטק, או למי שפועל מטעמו, התקן מד-רעש אשר המיקרופונים שלו אינם מכוסים, ותלויים על התקרה בשלוש נקודות שונות לפחות בכל אולם ריקודים, ובמרחק של שלושה מטרים לפחות זה מזה, למעט בשטחי שירות ובשטחים אחרים שאינם מיועדים לשהיית מבלים.
<נטע דרורי: התקן מד-הרעש יותקן ויופעל באופן שיגרום- לניתוק זרם החשמל למערכת הגברת הקול באולם ריקודים מסוים בדיסקוטק, כאשר מפלס הרעש הנקלט, באחד המיקרופונים לפחות באותו אולם, עולה, לאחר פרק זמן של 30 שניות התרעה, על (LAeq=95dB(A בממוצע ל- 10 שניות; לחידוש, אוטומטי, לאחר 30 שניות, של זרם החשמל שנותק כאמור בפסקה (1).
<נטע דרורי: בדיסקוטק יוצבו, במקום בולט לעין, לוח תצוגה אלקטרוני וכן שלט שמידות כל אחד מהם לא יפחתו מ-70X70 סנטימטרים, וגודל האותיות בהם לא יפחת מ-3 סנטימטרים.
<נטע דרורי: בלוח התצוגה האלקטרוני האמור בתקנת משנה (ג) יוצגו, בכל עת, בספרות מוארות, תוצאות מדידת הרעש בכל אחד משלושת מן המיקרופונים של התקן מד הרעש.
<נטע דרורי: בשלט האמור בתקנת משנה (ג) ייאמר כי במקום הותקנה ומופעלת מערכת להגבלת עוצמת הרעש ייכתב: "במקום זה מותקנת ומופעלת מערכת להגבלת עוצמת הרעש ל-95 דציבלים, ויצוין כי חשיפה לרעש עלולה לפגוע בשמיעה של חלק מן האוכלוסייה גם בעוצמה המותרת".
<נטע דרורי: כיול וכוונון התקן מד-רעש.
<נטע דרורי: בעל העסק יוודא כי התקן מד-הרעש מכויל, בכל עת, לפי הוראות היצרן.
<נטע דרורי: התקן מד-הרעש יהיה מכוונן, בכל עת, באופן שיגרום להפסקת זרם החשמל במערכת ההגברה וחידושה, כאמור בתקנה 2(ב).
<נטע דרורי: מסמכים שיצורפו לבקשת רישוי, עדכונם ושמירתם.
<נטע דרורי: המבקש מתן רישיון עסק של דיסקוטק יגיש לרשות הרישוי עם הבקשה דוח שיכלול את המסמכים המפורטים להלן; המבקש חידוש רישיון, רשאי להצהיר כי לא חל שינוי בנתונים המפורטים בדוח.
<נטע דרורי: תשריט של העסק בציון מיקום הרמקולים הקשורים למערכת ההגברה; ציון קיומו בעסק של התקן מד-רעש ומיקומו; ציון נפרד של מיקום המיקרופונים ושל מיקום נורית ההתרעה; אישור ביצוע אחרון של כיול מד-הרעש בהתאם להוראות תקנה 3(א).
<נטע דרורי: אישור ביצוע מדידות רעש לצורך כיוונון התקן מד-הרעש ועמידה בדרישות תקנות 2(ב) ו-3(ב).
<נטע דרורי: בעל העסק יעדכן את הרישום והדוח כאמור בתקנת משנה (א) לאחר כל שינוי בהם.
<נטע דרורי: הדוח כאמור בתקנות משנה (א) ו-(ב) יישמר בעסק לתקופה של שלוש שנים לפחות, ויוצג לרשות הרישוי או לממונה על איכות הסביבה, לפי דרישתם".
<נטע דרורי: לגבי הפסקה הזו אני מבקשת לציין שהלשכה המשפטית של הוועדה העירה שהיא מבקשת להוריד את דרישת שמירת המסמכים לתקופה של 3 שנים ואנחנו היינו מעדיפים להשאיר את הדרישה.
מירי רגב: השלכה המשפטית של הוועדה בקשה שלא תהיה דרישה של שמירת המסמכים?
<נטע דרורי: שלא תהיה דרישה של שמירת המסמכים בעסק לתקופה של 3 שנים, כפי שאנחנו הצענו.
<נטע דרורי: אם הוועדה תעמוד על כך אז כמובן שנקבל את זה.
<נטע דרורי: אבל היינו מעדיפים כן להשאיר את הדרישה.
<נטע דרורי: תחילה תחילתן של תקנות אלה ששה חודשים מיום פרסומן.
מירי רגב: התייחסות בבקשה.
<תומר רוזנר: אין התייחסויות.
<עדי חבד: שמי עדי חבד, יו"ר עמותת ארגון הרוקדים ריקודי עם בישראל, יש סדר גודל של כ-400,000 איש שרוקדים ריקודי עם בישראל.
<עדי חבד: הם לא נמצאים דווקא באולמות הדיסקוטקים, אלא באולמות של מתנ"סים.
<עדי חבד: אנחנו מנהלים מול המשרד להגנת הסביבה, כולל עם השר עצמו, התדיינות ב-5 השנים האחרונות, הם היו אמורים לעשות שינויים ולא עשו דבר, אבל אני כרגע מניח את זה בצד.
<עדי חבד: אני רוצה לדעת במה שנקרא בריאות הציבור.
<עדי חבד: באתר של המשרד להגנת הסביבה מדובר על הנזקים שהרעש הזה גורם - - -
מירי רגב: אבל אתה לא דיסקוטק.
<עדי חבד: אני לא דיסקוטק.
מירי רגב: אז זה לא רלוונטי, למה אתה מעלה משהו שהוא לא רלוונטי?
<עדי חבד: אני חרד מזה שברגע שתתקבל החלטה על 95 דציבלים, אגב, התקן האירופי היום הוא 85 דציבלים.
<עדי חבד: המשמעות של 95 דציבלים זה כ-1000% יותר.
<עדי חבד: ברגע שהוועדה תאמץ את התקנה הזו, זה יפגע - - -
מירי רגב: אתה מדבר על המספר.
מירי רגב: זה בסעיף 2.
<תומר רוזנר: כתוב בסעיף (ב) שזה ינותק ברגע שיגיע ל-95 דציבלים.
<עדי חבד: כאשר באתר של המשרד להגנת הסביבה, זה דבר מדהים, אתה לא מבין איך הדברים האלה קורים, האתר של המשרד - - -
מירי רגב: אבל אני מבינה שמשרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה תיאמו את זה ביניהם.
<עדי חבד: לדעתי, אני לא רוצה להתבטא בחריפות, יש פה איזשהו מחטף.
<עדי חבד: איפה נציג משרד הבריאות?
מירי רגב: סליחה, אתה לא מנהל פה את הדיון.
מירי רגב: שאלת שאלה ואני מבקשת את תשובת המשרד להגנת הסביבה.
מירי רגב: אומרים פה ש-95 דציבלים הוא גבוה מידי והנוהל בעולם הוא 85 דציבלים.
<עדי חבד: הוא ב-1000% יותר מהתקן המקובל באירופה, וממה שהיה עד עכשיו בארץ.
<עדי חבד: באתר של המשרד להגנת הסביבה כתוב שהנזקים הפיזיים הם ממש לא יאומנו: פגיעה בגוף, איבוד שמיעה, לחץ דם, שיבוש קצב הלב, פגיעה בכליות.
<עדי חבד: עוד כתוב באתר: רמת קול של 30 דציבלים נחשבת לשקטה.
<עדי חבד: רמת קול מעל 60 דציבלים נחשבת לחזקה ומפריעה.
<עדי חבד: רמת קול מעל 80 דציבלים נחשבת למזיקה ובלתי סבירה.
<עדי חבד: ראה, פתאום אפשר לקפוץ ל-95 דציבלים, שמי שיודע מה זה, הדבר הזה הוא נשק, פשוט להרוג אנשים.
מירי רגב: המשרד להגנת הסביבה בבקה.
<מרגרטה רוגינסקי: מרגרטה רוגינסקי, סגנית ראש אגף מניעת רעש וקרינה.
<מרגרטה רוגינסקי: אני לא יודעת מה מדובר כשאומרים שהתקן האירופי הוא 85 דציבלים.
<מרגרטה רוגינסקי: אני אסביר לכם, שהגישה פה ש-85 דציבלים, מה שנקבע בתקנות להגבלת רעש במקומות עבודה, מדובר על 85 דציבלים ב-8 שעות עבודה.
<מרגרטה רוגינסקי: במקרה הזה מדובר על חשיפה קצרה יותר, אולי ל-3 שעות וברור שלא יום-יום, גם אם זה יום-יום, בכל מקרה החשיפה יותר קצרה.
<מרגרטה רוגינסקי: כשמדברים על נזקים בריאותיים, מתייחסים לא רק למפלס הרעש אלא גם לזמן החשיפה ולרגישות.
<מרגרטה רוגינסקי: בגלל זה אומרים שילדים עד גיל 12,13 יותר רגישים לרעש בגלל שיכולה להיות השפעה יותר חזקה.
<מרגרטה רוגינסקי: אבל אי-אפשר להגיד ש-85 דציבלים, שבן אדם נחשף לכמה שעות בעוצמה כזו, זה יגרום חד משמעית לנזק.
<מרגרטה רוגינסקי: אני יכולה להפנות את שתומת לבכם שבכל מקרה בתקנות ממליצים לכתוב בשלט שידעו שנכנסים למקום עם רעש גבוה, שיכול לגרום לנזק.
מירי רגב: אני חייבת להגיד שאני מקבלת את עמדת המשרד להגנת הסביבה.
<קריאה: גם ביחס לחקיקה הישראלית המספרים האלה יותר גבוהים.
מירי רגב: משרד הבריאות תומך בזה.
מירי רגב: אני לא רוצה להחליף את הגורמים המקצועיים של הממשלה.
מירי רגב: משרד הבריאות שלח לנו מכתב שהוא תומך בזה.
מירי רגב: המשרד להגנת הסביבה שבדרך כלל מחמיר בדברים מסוימים, בא לכאן עם ההצעה, היא נראית לי הצעה נכונה, התקנה בסדר, אני לא רואה עם זה בעיה.
מירי רגב: אין התנגדות של משרדי הממשלה, לכן אני רוצה להביא את זה להצבעה.
<עוזיאל משה שדה: ברשותך, שמי עוזי שדה, הגשתי את העתירה 3388 2013 נגד השר להגנת הסביבה.
מירי רגב: בשביל זה יש תקנות.
<עוזיאל משה שדה: נמסרה פה אינפורמציה.
<עוזיאל משה שדה: אני רוצה להזכיר לנציגה הנכבדה, דירקטיבה 2003 10EC של הפרלמנט האירופי מדברת על 85 דציבל במקומות העבודה.
מירי רגב: אבל זה לא מקום עבודה.
מירי רגב: תסלח לי, עם כל הכבוד - - -
<עוזיאל משה שדה: יש לי תשובה של השר, פואד בן אליעזר, בעקבות שאילתה ששאל אותו חבר הכנסת איתן כבל - - -
מירי רגב: פואד לא קשור להגנת הסביבה.
<עוזיאל משה שדה: והוא משיב ככה: יודגש כי אין בתקנות הללו שינוי ברמת הרעש המותרת לציבור לעומת רמת הרעש המותרת לעובדים בהתאם לתקנות הבטיחות, ובכך התקנות מגנות גם על העובדים במקומות אלה.
<עוזיאל משה שדה: הדירקטיבה האירופית, שהגברת הנכבדה מכירה היטב, אין פיצול תפקידים בין המשרד להגנת הסביבה ומשרד העבודה.
<עוזיאל משה שדה: לכן התקנות האירופאיות מתייחסות למקום של דיסקוטק ובבריטניה יישמו את זה כמקום עבודה.
<עוזיאל משה שדה: זה מוגדר גם בתקנות כעובדים וציבור שבוי.
מירי רגב: מישהו בא לדיסקוטק כציבור שבוי?
מירי רגב: תודה רבה לך, בכל זאת אני מקבלת את עמדת המשרד להגנת הסביבה והמשרד הבריאות.
מירי רגב: היועץ המשפטי עבר על הצו ואני אעלה את זה להצבעה.
מירי רגב: חבר הכנסת דב חנין בבקשה.
דב חנין: אני רוצה לפנות לאנשים שמבקשים קצת יותר להחמיר ולומר לכם שברמה המעשית, אתם צריכים להבין, אנחנו מדברים על תקנות המשרד להגנת הסביבה.
דב חנין: אנחנו מדברים על הסדר, שפעם הראשונה מבצעים אותו.
דב חנין: כל הרעיון של מד-הרעש וכל הרעיון של המדידה שתהיה גלויה לציבור, זה צעד מאד משמעותי ביחס למצב הקיים.
דב חנין: אני מבין שאתם הייתם רוצים יותר אבל לפעמים הדרך להגיע למקום אחר, עוברת בצעדים בהם אנחנו צריכים להתקדם.
דב חנין: אם אנחנו עכשיו לא נאשר את התקנות - הרי זה לא חוק של הכנסת, אלה תקנות של המשרד - אנחנו נגיד, זה לא מספק אותנו ואנחנו דורשים משהו אחר, נחזיר את זה למשרד להגנת הסביבה והוא עלול להיתקע שם הרבה מאד זמן, אנחנו נגיע למצב בו לא יהיה הסדר מספק.
דב חנין: לכן אני פונה אליכם מתוך ניסיון לשכנע, אני כמוכם דואג לצורך בהפחתת כמויות רעש, אני חושב שהמשרד להגנת הסביבה עושה צעד חשוב בכיוון הנכון.
דב חנין: צריך ללכת עם הצעד הזה ונראה איך אנחנו ממשיכים ומשתפרים בהמשך הדרך.
מירי רגב: אני לא פותחת את זה לדיון, אני מביאה את זה להצבעה.
מירי רגב: לפני ההצבעה אני מבקשת, לטובת הפרוטוקול, בדיון שעבר אמרתי על חברת הכנסת תמר זנדברג שהיא תומכת בחמאס.
מירי רגב: לא התכוונתי שאת תומכת בחמאס, את בכלל דברת שם על שוטרים והיבטים אחרים.
מירי רגב: אני מתנצלת, האמירה שלי הייתה טעות.
מירי רגב: לא התכוונתי לומר אותה.
מירי רגב: את בוודאי לא תומכת בחמאס.
מירי רגב: אוי ואבוי אם תתמכי בחמאס.
מירי רגב: אני בטוחה שזה ההפך ואני מתנצלת על כך שפגעתי בך ואני מבקשת להצהיר על כך לטובת הפרוטוקול.
תמר זנדברג: אני מקבלת את ההתנצלות.
מירי רגב: תודה רבה וסליחה.
מירי רגב: נעבור להצבעה.
<תומר רוזנר: יש עוד נקודה שמצריכה הבהרה, לגבי שמירת המסמכים, שהמשרד רוצה להוסיף.
<תומר רוזנר: חובה של שמירת מסמכים ל-3 שנים.
<תומר רוזנר: נציין שחובה כזו לא קיימת בתקנות המקבילות של גני אירועים.
<תומר רוזנר: לא ראינו הצדקה להחמיר כאן.
מירי רגב: אני מקבלת את עמדת היועץ המשפטי של הוועדה, אלא אם חברי הכנסת רוצים להגיד משהו אחר.
<אסף אדלשטיין: שמי אסף מעיריית תל-אביב.
<אסף אדלשטיין: אני רוצה להעיר ברשותך על סעיף מס (4).
<אסף אדלשטיין: מבחינה טכנית כתוב, שעם הגשת הבקשה צריך להמציא מראש את כל המסמכים.